6.2.2007 Zdroj: Mladá fronta DNES Autor: (zk) Rubrika: Kladensko Strana: 3 
éBudou jednat, jak zlepšit život na venkově
Družec - Na veřejném zasedání obecního zastupitelstva v Družci se bude projednávat i petice proti diskriminaci obyvatel venkova. Petice, schválená v závěru loňského roku Spolkem pro obnovu venkova, mimo jiné upozorňuje na to, že na obce a malá města stát přenáší další a další odpovědnosti, pokud jde o školství, místní dopravu nebo zdravotnictví, ale nedává jim na to peníze.
Stejně tak jsou obce a malá města izolovány od evropských finančních zdrojů, protože nemají prostředky na spolufinancování ani méně náročných projektů. Tím se ještě více prohlubuje rozdíl mezi venkovem a velkými městy.
Venkov nenabízí perspektivní uplatnění mladým a vzdělaným lidem, roste nezaměstnanost a venkov se vylidňuje. Veřejné zasedání obecního zastupitelstva v Družci začíná zítra v 17 hodin.

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - střední čechy (jih)

áíčíářáé---------------------------------------------------------------- 
Titulek: Nůžky mezi venkovem a městy se rozevírají
Datum vydání: 1.3.2007
Zdroj: Břeclavský deník
Rubrika: Břeclavsko
Autor: LENKA SMYČKOVÁ
Strana: 3
ID: De2007030107370657

Nůžky mezi venkovem a městy se rozevírají
Jako první podepsali petici boleradičtí zastupitelé

Břeclavsko - Nůžky mezi chudobou venkova a bohatstvím měst se rozevírají. Zájmy venkova nemá kdo zastupovat. Vesnice se vylidňují a jsou odtrženy od financování z evropských zdrojů. To tvrdí ti, kteří se podepisují pod petici proti diskriminaci obyvatel venkova. Zorganizoval ji Spolek pro obnovu venkova. Na Břeclavsku ji podepsali mezi prvními zastupitelé Boleradic. Schválili podpis petice jako jeden muž.
„Zatímco starosta v malé obci přemýšlí, jestli vydláždí kus chodníku, ve velkém městě řeší, jestli mít na radnici podlahu ze šternberského nebo růžového mramoru,“ prohlásil s nadsázkou boleradický starosta Jan Koráb.

Připojila se Perná i Horní Bojanovice

Kromě Boleradic se pod petici podepsala i Perná a Horní Bojanovice. „Údaje bohužel nejsou úplné, vyzvali jsme proto obě obce o jejich doplnění,“ uvedla tajemnice Spolku pro obnovu venkova Marcela Harnová. O podpoře protestu uvažují také Bořetičtí. „Projednáme to na zastupitelstvu. Zatím to vypadá, že se připojíme,“ uvedl starosta Bořetic Václav Surman s tím, že na petici vidí klady i zápory. „Není účelné jen podávat petice. Je třeba něco konstruktivního navrhnout a pracovat na tom, aby se to prosadilo,“ míní Surman.
Sousední Kobylští se naopak peticí nezabývali. „Přečetla jsem ji, ale nijak dál jsme to neřešili. Nepřipadáme si diskriminovaní,“ uvedla starostka Dagmar Kovaříková.

Nespokojenost už vyjádřily stovky obcí

Petici spolek rozeslal mailem na obecní úřady. Podepsat ji můžou jak zastupitelstva obcí, tak sami jejich obyvatelé. Obce na Břeclavsku tak patří ke stovkám vesnic a měst, které vyjádřily svou nespokojenost s tím, jak se stát k venkovu chová.
„Pravidla financování jsou nastavena tak, že ty nejmenší obce nemají ani na povinné výdaje. Velká města dostávají v přepočtu na hlavu několikanásobně více,“ tvrdí předseda spolku a zároveň starosta Bělotína na Přerovsku Eduard Kavala. Dodává, že chápe, že větší města mají větší výdaje. „Mají ale také možnost na sebe samy vydělat. To na vesnici tak jednoduše nejde.“
V petici proto spolek žádá poslance a senátory o změnu legislativy jak ve financování obcí, tak v celkovém postoji k venkovu.

Region| Jižní Morava 

Titulek:               Projednají petici
Datum vydání:          26.2.2007
Zdroj:                 Chebský deník
Rubrika:               Moje Chebsko
Autor:                 (šma)
Strana:                9
ID:                    De2007022607435829
Projednají petici 
Krátce 

Valy –Na veřejné zasedání zastupitelstva obce Valy jsou zváni všichni obyvatelé obce 5. března od 18 hodin do zasedací místnosti obecního úřadu. Na programu jednání bude liga odpadů, petice spolku pro obnovu venkova ČR a jiné. 

Region| Západní Čechy 

Titulek:               Zastupitelé souhlasí s peticí
Datum vydání:          26.2.2007
Zdroj:                 Sokolovský deník
Rubrika:               Sokolovsko
Autor:                 (ich)
Strana:                10
ID:                    De2007022607436616
Zastupitelé souhlasí s peticí 
Šabina 

Z obcí 

Petici proti diskriminaci mohou podepsat obyvatelé Šabiny. Na jednání zastupitelstva obce se zastupitelé usnesli, že se ztotožňují s textem petice proti diskriminaci obyvatel venkova. Tu vydal Spolek pro obnovu venkova. Hlavním cílem je zrovnoprávnit malé obce a navazuje na dvě slyšení v Senátu. 

Region| Západní Čechy 

Titulek:               Malé obce se cítí diskriminované
Datum vydání:          24.2.2007
Zdroj:                 Českobudějovický deník
Rubrika:               Titulní strana
Autor:                 Markéta Sedláčková
Strana:                1
ID:                    De2007022411040596
Malé obce se cítí diskriminované 
V Praze staví litinové zastávky, v Olešnici šlapou v blátě 

Českobudějovicko – Neslušným návrhem vůči nejmenším obcím nazval předseda Spolku pro obnovu venkova Eduard Kavala normu, podle které se přerozdělují daně. Proto s kolegy nyní rozesílá petice, ve kterých žádají změnu. 
„Proč by měly velká města dýchat lépe a rychleji než ti malí, kteří se dusí?“ ptá se. „Proč velká města dostanou na obyvatele sedminásobek toho, co malá ves?“ 
Starosta moravské obce Bělotín Kavala vychází z vlastních zkušeností. „Chceme, aby lidé měli více možností a práv než jen na nocleh. Vždyť rohlík na Šumavě stojí prakticky více než na Vaclaváku,“ naznačil. 
„Jak se pak má rozvíjet podnikání a turismus? Když přijde někdo požádat třeba o opravu silnice, která mu brzdí obchody, starosta mu ukáže rozpočet a řekne – já na to prostě nemám,“ doplnil včera. 
Petici připravil spolek už loni před volbami, ale oficiálně ji představil až na začátku prosince. „Nechtěli jsme, aby nás někdo obvinil, že jsme s tím vyrazili záměrně před volbami. A pak jsme čekali, než bude vláda stabilní,“ vysvětlil. 
„Ptal se mě jeden novinář, zda nás ve spolku není málo? Nás je 800 členů. Odpověděl jsem, že některé politické strany mají členů jako do mariáše a řídí tuhle republiku,“ uzavřel. 
Se zněním petice souhlasí například starosta Olešnice Petr Švepeš. „Města si pak staví litinové zastávky a my tady šlapeme v blátě,“ je přesvědčen. „Některé velké obce, když potřebují překročit určitý limit obyvatel, aby získaly ještě vyšší koeficient, lidem nabízí třeba finanční odměnu. Vůbec si neuvědomují, že tím škodí právě malým vesnicím, které to sráží ještě o stupeň níž,“ zdůraznil. 
„Musím ale říci, že tady v okolí jsme parta starostů, kteří si tohle uvědomujeme a lidi si nepřetahujeme,“ podotkl. „Bylo by spravedlivé, kdyby měli všichni stejné podmínky a na hlavu občana dostal samosprávný celek stejné peníze jak v Praze, tak v Olešnici. Ovšem zatím to zní spíše jako pohádka,“ povzdychl si. 
Starostové a zastupitelé mají nyní dva měsíce na to, aby se k petici připojili, či nikoli. 

Foto popis| Malým obcím se nelíbí dosavadní způsob přerozdělování peněz. Nižší koeficient kvůli menšímu počtu obyvatel způsobuje, že se potýkají s natolik napjatým rozpočtem, že už nezbývá například na opravy komunikací.
Foto autor| Ilustrační foto Deník/Edwin Otta

Region| Jižní Čechy
Publikováno| Českobudějovický deník; Titulní strana; 01
Publikováno| Strakonický deník; Titulní strana; 01
ID| a7cc27f8-4a8c-43be-9e19-588598c82c42 

Titulek:               Malé obce se cítí diskriminované
Datum vydání:          24.2.2007
Zdroj:                 Strakonický deník
Rubrika:               Titulní strana
Autor:                 Markéta Sedláčková
Strana:                1
ID:                    De2007022411091883
Malé obce se cítí diskriminované 
V Praze staví litinové zastávky, v Olešnici šlapou v blátě 

Českobudějovicko – Neslušným návrhem vůči nejmenším obcím nazval předseda Spolku pro obnovu venkova Eduard Kavala normu, podle které se přerozdělují daně. Proto s kolegy nyní rozesílá petice, ve kterých žádají změnu. 
„Proč by měly velká města dýchat lépe a rychleji než ti malí, kteří se dusí?“ ptá se. „Proč velká města dostanou na obyvatele sedminásobek toho, co malá ves?“ 
Starosta moravské obce Bělotín Kavala vychází z vlastních zkušeností. „Chceme, aby lidé měli více možností a práv než jen na nocleh. Vždyť rohlík na Šumavě stojí prakticky více než na Vaclaváku,“ naznačil. 
„Jak se pak má rozvíjet podnikání a turismus? Když přijde někdo požádat třeba o opravu silnice, která mu brzdí obchody, starosta mu ukáže rozpočet a řekne – já na to prostě nemám,“ doplnil včera. 
Petici připravil spolek už loni před volbami, ale oficiálně ji představil až na začátku prosince. „Nechtěli jsme, aby nás někdo obvinil, že jsme s tím vyrazili záměrně před volbami. A pak jsme čekali, než bude vláda stabilní,“ vysvětlil. 
„Ptal se mě jeden novinář, zda nás ve spolku není málo? Nás je 800 členů. Odpověděl jsem, že některé politické strany mají členů jako do mariáše a řídí tuhle republiku,“ uzavřel. 
Se zněním petice souhlasí například starosta Olešnice Petr Švepeš. „Města si pak staví litinové zastávky a my tady šlapeme v blátě,“ je přesvědčen. „Některé velké obce, když potřebují překročit určitý limit obyvatel, aby získaly ještě vyšší koeficient, lidem nabízí třeba finanční odměnu. Vůbec si neuvědomují, že tím škodí právě malým vesnicím, které to sráží ještě o stupeň níž,“ zdůraznil. 
„Musím ale říci, že tady v okolí jsme parta starostů, kteří si tohle uvědomujeme a lidi si nepřetahujeme,“ podotkl. „Bylo by spravedlivé, kdyby měli všichni stejné podmínky a na hlavu občana dostal samosprávný celek stejné peníze jak v Praze, tak v Olešnici. Ovšem zatím to zní spíše jako pohádka,“ povzdychl si. 
Starostové a zastupitelé mají nyní dva měsíce na to, aby se k petici připojili, či nikoli. 

Foto popis| Malým obcím se nelíbí dosavadní způsob přerozdělování peněz. Nižší koeficient kvůli menšímu počtu obyvatel způsobuje, že se potýkají s natolik napjatým rozpočtem, že už nezbývá například na opravy komunikací.
Foto autor| Ilustrační foto Deník/Edwin Otta

Region| Jižní Čechy
Publikováno| Českobudějovický deník; Titulní strana; 01
Publikováno| Strakonický deník; Titulní strana; 01
ID| a7cc27f8-4a8c-43be-9e19-588598c82c42 

Titulek:               Chceme tolik, koliknámnáleží
Datum vydání:          24.2.2007
Zdroj:                 Tachovský deník
Rubrika:               Tachovsko
Autor:                 Mirka Válová
Strana:                11
ID:                    De2007022707490764
Chceme tolik, koliknámnáleží 
Napsali jste 

Vážený čtenáři, chci tobě, ne panu novináři objasnit několik drobných věcí z velkých článků uveřejněných v Tachovském deníku dne 22. 2. 2007 pod názvem „Chtějí více z daní.“ 
My, malé obce, nechceme více z daní, my chceme jen tolik, koliknámnáleží. 
Jsou snad daně, které odvádí do státní pokladny občan malé obce nižší než daně, které odvádí stejný občan ve velkém městě? Když však stát přerozděluje vybrané daně zpět do rozpočtu obcí, nevrací je všem stejnou měrou, ale násobí je koeficientem, který je pro malé obce a města nevýhodný. 
Koeficienty, které stát používá při přerozdělování daní jsou pro malé obce do 100 obyvatel 0,4213, pro malá města velikosti Černošína a Bezdružic 0,5881, pro města typu Plzně 1,7 a pro Prahu 2,7. Má snad občan v malé obci menší potřeby než občan ve městě? 
Je snad vzdělání malého dítěte chodící do školy na vesnici nebo v malém městě méně důležité než vzdělání dítěte ve velkém městě? Přesto však stát odvádí pro jeho školu do rozpočtu jeho obce o hodně méně. 
Je snad cesta v malé vsi méně důležitá, než komunikace ve velkém městě? Trpí snad tvé auto, občane, na vesnici méně než ve městě. 
Je památka v malé obci méně důležitá než památka ve velkém městě (např. Santiniho kaple sv. Václava a Vojtěcha v Ostrově u Stříbra)? Mohli bychom pokračovat donekonečna. Tento problém, jak vidíte, se dotýká celého venkova i s jeho malými městy typu Plané, Stříbra i Tachova. Na to pan novinář z tvého Tachovska čtenáři nezapoměl, on to prostě neví. Zapoměl si totiž udělat tolik důležité analýzy stavu věcí, o kterých chce odborně psát. Protože vezmeme-li to z druhé strany, zjistíme totiž, že když chce stát, kraj nebo okres vybírat příspěvky na jakoukoliv jím dotovanou činnost od všech obcí, ať už je to dopravní obslužnost, zdravotnictví či příspěvek na veletrh, násobí vždy příspěvek počtem obyvatel té které obce, bez jakýchkoliv koeficientů. Zdá se ti to, čtenáři, spravedlivé? Jestli ne, připoj se k petici své obce za rovné určení daní pro všechny nebo petici můžeš nalézt na stránkách Spolku pro obnovu venkova www.spov.org. 
Tvá, léta svou obcí vydržovaná, bývalá starostka Olbramova 

Region| Západní Čechy 

Titulek:               Chtějí více z daní
Datum vydání:          22.2.2007
Zdroj:                 Tachovský deník
Rubrika:               Moje Tachovsko
Autor:                 Jaroslav Veselý
Strana:                9
ID:                    De2007022207521182
Chtějí více z daní 
Malé vesnice dostávají až šestkrát méně, než města 

Tachovsko - Samosprávy na Tachovsku se v těchto dnech rozhodují, zda se připojí k iniciativě malých obcí, které volají po změně zákona o rozpočtovém určení daní. 
„Peníze v rozpočtech obcí kvůli současnému zákonu nepřibývají tak rychle jako ve městech,“ říká starostka Záchlumí Šárka Vrzáková. 
Stát vybrané daně dělí už šestý rok mezi obce podle počtu obyvatel. Vůbec ale třeba nezohledňuje velikost katastrů. 
„Ročně nám zbývá z třímilionového rozpočtu na účtě jen asi 500 tisíc korun. Kdyby byl systém rozdělování daní spravedlivý, a my dostávali v přepočtu na obyvatele totéž co města, mohla by být částka až čtyřikrát vyšší,“ odhaduje Vrzáková. 
Stát rozděluje obce do velikostní kategorie. Těch je 14, každé kategorii je přidělen koeficient, podle kterého se odvozuje podíl na výnosech daní . 
Obcím vadí také přehnaná administrativa, kterou po nich stát požaduje, avšak nedává jim na ni peníze. 
„Chceme, aby stát zastavil prohlubující se rozdíl mezi příjmy malých a velkých obcí,“ říká starosta Svojšína Karel Petráň. Podle některých samospráv nemá stát zájem o venkov ani jeho problémy, a chtějí stupňovat tlak. 
„Máme problémy získat peníze z dotací. Když nemáme dost peněz v rozpočtech, nemůžeme připravovat projekty,“ připomíná záchlumská starostka. 
Kvůli prosazení svých požadavků se chtějí obce připojit k petici, kterou sepsal Spolek pro obnovu venkova České republiky. „Naše obec se také hodlá k petici připojit,“ říká starosta Konstantinových Lázní Karel Týzl. „Podepsání petice je ale nutné projednat na zastupitelstvu. Předpokládám souhlasné stanovisko,“ dodal. 
Starosta také vidí jako velmi nevýhodný současný systém přerozdělování daní. „Dostáváme o dost méně na obyvatele než města,“ poukazuje Karel Týzl na nespravedlnost. 

***

Jak je to s daněmi 

* Příjmy obcí tvoří ze 60 procent daně a poplatky, 
* těch chodí ale na malé vsi málo. 
* Dvacet procent tvoří příjmy dotace, 
* ale malé obce nemají odborníky nebo peníze. 
* Na zpracování žádostí a projektů 
* malé obce chtějí na obyvatele stejně jako města. 

Region| Západní Čechy 

Titulek:               Zastupitelé podepsali petici proti diskriminaci
Datum vydání:          22.2.2007
Zdroj:                 Sokolovský deník
Rubrika:               Sokolovsko
Autor:                 Iveta Chmelařová
Strana:                10
ID:                    De2007022207511045
Zastupitelé podepsali petici proti diskriminaci 
Chlum Svaté Maří - Zastupitelé Chlumu Svaté Maří souhlasí se zněním petice proti diskriminaci obyvatel venkova. Jejím hlavním cílem je řešení problémů k zajištění plnohodnotného života na našem venkově a vydal ji Spolek pro obnovu venkova. „Jako obec s třemi sty obyvateli se cítíme být diskriminováni. Vše je zaměřeno na větší města. Nemůžeme si dovolit ani uvolněného starostu, protože na to nemáme peníze. Diskriminační je také například rozdělení daní, kdy malé obce dostávají několikanásobně menší částky na osobu než velká města,“ tvrdí starosta Chlumu Svaté Maří Miroslav Hrůza. 
Znění petice bylo připravováno již v dubnu a květnu loňského roku a je reakcí na nezájem státu jako celku o venkov. Je to další krok na cestě za rovnoprávným postavením malých obcí a navazuje na dvě slyšení v Senátu. „Se zveřejněním petice jsme záměrně vyčkávali, abychom nebyli obvinění z laciného předvolebního populizmu či volebního zviditelňování,“ uvádí spolek v petici. „Zatím ji schválili jen zastupitelé. Když bude ale třeba, obejdeme i obyvatele Chlumu Svaté Maří,“ doplnil starosta. 

Region| Západní Čechy 

Titulek:               Radonice se připojily k petici za práva venkova
Datum vydání:          22.2.2007
Zdroj:                 Chomutovský deník
Rubrika:               Chomutovsko/region
Autor:                 (kah)
Strana:                14
ID:                    De2007022207366857
Radonice se připojily k petici za práva venkova 
Radonice - Malá obec na Kadaňsku se připojila k petici proti diskriminaci obyvatel venkova. Protest organizuje Spolek pro obnovu venkova České republiky. 
Radonice společně s dalšími českými vesnicemi trpí kvůli zákonu o rozpočtovém určení daní, podle kterého se rozdělují státní peníze mezi města a obce. Čím větší sídlo, tím větší obnos získává na jednoho obyvatele. 
Petice zdůrazňuje narůstající nerovnost mezi českými městy a venkovem. „Zda se kromě nás připojila svým podpisem i jiná vesnice nebo obec na Chomutovsku, nevím,“ řekla deníku starostka Radonic Věra Vernerová. 
Vedení Radonic se s peticí seznámilo na jednání koncem ledna. Zastupitelstvo se na arch podepsalo jménem všech obyvatel. „Jedná se o složitý problém, kterému lidé moc nerozumí,“ vysvětlila starostka důvod, proč petici podepsalo pouze vedení Radonic. „Chceme donutit vládu, aby přijala samostatný zákon o venkově,“ uvedla Marcela Harnová, tajemnice Spolku pro obnovu venkova. Tvůrcům petice se nelíbí ani to, že není vymezen žádný státní orgán, který by zastupoval zájmy venkova. 
Radonice už mají s peticemi své zkušenosti. „Loni jsme se připojili k podobnému protestu,“ vylíčila Vernerová. Starostka věří, že celostátní akce by mohla vesnicím pomoct. 
„Menší opravy a havárie řešíme ze svého rozpočtu. Teď se snažíme opravit střechu školky, kam zatéká. Musíme ovšem počkat, zda nám kraj přidělí dotaci,“ poukázala Vernerová na skutečnost, že bez cizí pomoci se Radonice neobejdou. 
Do Radonic se nehrnou podnikatelé ani žádné firmy, které by vytvořily volná pracovní místa. Venkov tak nenabízí uplatnění mladým lidem, kteří odcházejí za prací do větších měst. 
Petice zřejmě bude jedním z témat březnového setkání starostů Ústeckého kraje. „Jsme malá vesnice, musíme se spoléhat na podporu větších obcí, které mají kontakty,“ dodala starostka Radonic. 

***

Diskriminace vesničanů 

„Nesouhlasíme s tím, že rozpočty menších obcí se navyšují pomaleji než u větších, udržuje se nízká úroveň financování venkova, zvětšuje se disproporce mezi příjmy obcí a měst v neprospěch venkova, snižuje se tak kvalita života na venkově,“ píše se v petici, jejíž celý text je na webových stránkách http:/ /spov.org/aktuality/petice-proti-diskriminaci-obyvatel -venkova.aspx 

Region| Severní Čechy 

Titulek:               Vesnice začaly bojovat o daně
Datum vydání:          21.2.2007
Zdroj:                 Hradecký deník
Rubrika:               Titulní strana
Autor:                 KAMIL DUBSKÝ
Strana:                1
ID:                    De2007022106365909
Vesnice začaly bojovat o daně 
Venkov píše kvůli diskriminaci petice 

Východní Čechy - Lidem na venkově došla trpělivost s pražským centralismem a zvýhodňováním měst. 
Po vesnicích se šíří petice, ve kterých zastupitelstva a obyvatelé žádají spravedlivější systém rozdělování dotací. A také přerod současného ministerstva zemědělství na ministerstvo venkova. 
„Peníze do měst a obcí se z Prahy rozdělují podle odlišných kritérií. Nechápu proč?!" zlobí se starosta Vítějevsi na Svitavsku Petr Havlíček. Naráží na diskriminující vzorec pro rozdělení vybraných daní, které stát vrací zpátky obcím a městům. Čím větší sídlo, tím má více peněz nejen v celkové částce, ale i podle přepočtu „na hlavu". Vesničan je prostě pro státní kasu méně než měšťák. „Zatímco malá obec dostává na jednoho trvale žijícího obyvatele tři a půl tisíce korun, Praha za něj má 27 tisíc. Přitom všichni občané mají podle ústavy stejná práva a povinnosti. Obce řeší, jak z těch peněz vyžít, a v mnohých městech se mezitím zbytečně rozhazuje," míní rychnovská senátorka Václava Domšová. Ta je zároveň místopředsedkyní Spolku pro obnovu venkova, který petici inicioval. 
„Stát vesnicím vytýká, že nejsou schopny se o sebe postarat a hrozí jejich násilným slučováním. Skutečnost je však úplně jiná. Ačkoliv dostáváme mnohem méně peněz, i díky rozvinutější dobrovolné práci z nich dokážeme vytěžit více než ve městech," přidala se starostka Holovous na Královéhradecku Martina Berdychová, která je šéfkou krajské pobočky Spolku pro obnovu venkova. 
Petice rovněž vytýká státu, že na obce přesouvá stále více svých pravomocí. Ovšem bez toho, aby na jejich výkon dal také peníze. Ty zůstávají v Praze. 

strana 5 

Region| Východní Čechy
Publikováno| Hradecký deník; Titulní strana; 01
Publikováno| Krkonošský deník; Titulní strana; 01
Publikováno| Chrudimský deník; Titulní strana; 01
Publikováno| Jičínský deník; Titulní strana; 01
Publikováno| Náchodský deník; Titulní strana; 01
Publikováno| Svitavský deník; Titulní strana; 01
Publikováno| Orlický deník; Titulní strana; 01
Publikováno| Rychnovský deník; Titulní strana; 01
Publikováno| Pardubický deník; Titulní strana; 01
ID| e8a0acaf-4b6f-4434-a186-4b4d03d554b7 

Titulek:               Venkov živoří. Proč?
Datum vydání:          17.2.2007
Zdroj:                 Chebský deník
Rubrika:               Chebsko
Autor:                 Ivana Kalinová
Strana:                11
ID:                    De2007021707075300
Venkov živoří. Proč? 
Proti tomuto trendu se obce bouří a bijí na poplach 

Karlovarsko – Přestože zatím nejde o válku, venkovské pluky se šikují k první bitvě. Představitelé obcí už nechtějí slepě poslouchat státní diktát a začali prosazovat, aby venkované získali rovnoprávné postavení k městským lidem. 
Nelíbí se jim zákon o rozpočtovém určení daní, který nahrává velkým městům. Stát totiž vybrané daně dělí mezi obce podle počtu obyvatel, což v praxi znamená, že obec obdrží na jednoho člověka sedmkrát méně než například Praha. „To není spravedlivé, protože venkovana si stát cení sedmkrát méně. Stát a jeho instituce zkouší, co venkov vydrží. Proto Spolek pro obnovu venkova ČR (SPOV) schválil znění petice proti diskriminaci obyvatel venkova,“ vysvětluje místopředseda spolku Radan Večerka. 
Pod peticí už je podle něho třicet tisíc podpisů. Petici přitom podepisují představitelé obcí jen tehdy, pokud s ní vyjádří souhlas místní zastupitelstva. Starostové tuto iniciativu přivítali. „Všichni občané by si měli být rovni. Tento systém snižuje kvalitu života v obci. Já už jsem ministerstvu financí adresoval stížnost na okrádání obce,“ uvedl starosta Jenišova Ivan Truksa. 
Nespokojenost se zákonem o určení daní vyjdádřil i starosta Žlutic Jaroslav Vojta. „Není to v pořádku. Pociťujeme to na našem rozpočtu. My máme na starosti školy i veřejnou knihovnu a objem peněz, který musíme vydávat, se stále zvyšuje. Větší města mají mnohem větší možnosti,“ uvedl. Žlutice se navíc musejí starat i o Veselov, obec s padesáti obyvateli. „Na Veselov obdržíme skutečně málo peněz, přitom potřebuje velké investice. Snažíme se, ale peněz je málo,“ dodal starosta. 
Spolek pro obnovu venkova v petici mimo jiné také žádá, aby poslanci parlamentu přijali samostatný zákon o venkově, který by kodifikoval pojem venkov a jasně stanovil jeho další rozvoj. „Dnes má agendu venkova na starosti ministerstvo zemědělství, v němž má velké slovo agrární lobby, a částečně ministersvo pro místní rozvoj. My nechceme zřídit nové ministerstvo, ale požadujeme vytvoření ministerstva venkova a zemědělství,“ upřesnil Radan Večerka. 
Zákonodárci by podle obcí měli napsat „nový zákon“ o venkově, který podle autorů petice stojí nyní na pokraji státního zájmu. 

Foto popis| Obce se začaly více prosazovat, protože venkov je podle samospráv na okraji státního zájmu. Mladí odcházejí, protože perspektivní zaměstnání zde seženou s obtížemi nebo vůbec. Východiskem by prý byl nový zákon o venkově.
Foto autor| Ilustrační foto Petr Przeczek
Region| Západní Čechy 

áíčíářáé
Titulek:	Vesnice roku: Uspěje opět Rychnovsko?		
Datum vydání:	15.2.2007		
Zdroj: 	Rychnovský deník Autor: PAVEL BEDNÁŘ		
Rubrika: 	Rychnovsko Strana: 10 ID: De2007021507397769		

Vesnice roku: Uspěje opět Rychnovsko? 
Soutěž povzbuzuje společenský život, lidé drží víc pohromadě 

Rychnovsko - Další ročník soutěže Vesnice roku bude vyhlášen na Dni malých obcí 6. března v Praze. Některé obce se letos do soutěžního klání zapojit nechystají, jiné se naopak pilně připravují. Společenský život, který podporuje komunikaci a sounáležitost obyvatel, patří mezi nejsledovanější kritéria soutěže. 
"To není soutěž o nejkrásnější obec, ale o tu, kde lidé drží pohromadě, kde se jim hezky žije, kde to není jen o nových chodnících," říká Václava Domšová, senátorka a první místopředsedkyně Spolku pro obnovu venkova, který patří mezi pořádající organizace. 
Starostka Olešnice v Orlických horách Eva Skalická její mínění potvrzuje: "Domnívám se, že to tady dalo dohromady i lidi, protože spousta se jich tím zaktivizovala a více se snaží sjednotit ve společných činnostech." Olešnice se již na letošní ročník předem chystá a chce navázat na loňské ocenění za příkladnou činnost sboru dobrovolných hasičů. "Už máme zadané zpracování prezentačního materiálu, který je součástí přihlášky a rádi bychom to zkusili znovu," říká starostka Skalická. Do soutěže se bude znovu hlásit i Pohoří. To v loňském ročníku nikterak neuspělo, a tak se snaží zvyšovat své ambice. "Pokusíme se znovu, protože si myslíme, že prostředky, se kterými hospodaříme, tady jsou vidět. Podařilo se nám navíc rozjet spolky a sjednotit je. Snažíme se, aby fungovala vzájemná spolupráce," uvedl starosta obce Zdeněk Krafka. 
Vesnice roku 2006 Královéhradeckého kraje Podbřezí má ještě všechny události kolem svého vítězství v živé paměti. Skoro každý přiložil ruku k dílu, aby podpořil svou obec. Letos se ale víska pod zámečkem Skalka, společenským životem již proslulá, do klání nezapojí. "Je potřeba si dát oddech," tvrdí její starosta Antonín Novotný. Podle sdělení starostky Marie Trejtnarové se o titul Vesnice roku neutká ani Záměl. Ta byla před rokem oceněna dvěma čestnými diplomy za vzorné vedení obecní knihovny a za kvalitní květinovou výzdobu v obci. "Nemáme nic nového. Během letoška bychom chtěli něco vylepšit, uskutečnit a potom bychom to zkusili znovu. Teď bychom se jenom opakovali," míní Trejtnarová. Vloni Rychnovsko zaznamenalo poměrně úspěchy. Celkem čtyři obce porotu oslovily nejen vzhledem, ale právě tím, jak se zde vzájemně žije. Kromě již uvedeného Podbřezí, Záměle a Olešnice v Orlických horách získal Cenu hejtmana za rozvoj obce Bílý Újezd. 
Jestli se podaří navázat obcím na Rychnovsku na tyto úspěchy či je více vylepšit, se ukáže za půl roku. Účastnící se obce se však chtějí připravit co nejlépe. Jak svědčí mínění, účast a ocenění je pro něnejen otázkou prestiže, ale vzájemné snažení pomáhá rozvíjet společný život. 

Foto popis| Shora zleva: Olešnice, Pohoří, Podbřezí a Bílý Újezd . Obce Rychnovska mohou oslovit nejen vzhledem a opravenými památkami, ale i tím, jak se zde žije.
Foto autor| Foto: Pavel Bednář
O autorovi| PAVELBEDNÁŘ, autor je spolupracovník Deníku
Region| Východní Čechy	

Titulek:	Připojí se lidé z městyse k petici za venkov?		
Datum vydání:	14.2.2007		
Zdroj: 	Rychnovský deník Autor: (bed)		
Rubrika: 	Rychnovsko Strana: 10 ID: De2007021407353669		

Připojí se lidé z městyse k petici za venkov?
Častolovice – Stát a jeho instituce zkouší, co venkov vydrží. Píše se například v Petici proti diskriminaci obyvatel venkova, kterou mohou nyní podepisovat lidé v celé republice.
Starostka Martina Bělková (na snímku vpravo) o ní v pondělí mj. jednala se senátorkou Václavou Domšovou (vlevo). Petici organizuje Spolek pro obnovu venkova, který ji schválil v prosinci loňského roku, a jehož je Václava Domšová 1. místopředsedkyní. Petice má poukázat na nerovnost, která panuje při chování státu vůči velkým městům, a na druhé straně vůči obcím. Upozorňuje například na to, že na obce a malá města stát přenáší stále nové odpovědnosti, aniž by zajistil jejich financování, které jejich nevelké rozpočty nejsou schopny pokrýt. Lidé zabývající se problematikou venkova navíc vyjadřují znepokojení i nad tím, že pojem „venkov“ není legislativně upraven a není tak jasná odpovědnost jednoho ústředního orgánu státní správy, který by zastupoval jeho zájmy vůči ostatním rezortům. „V petici vyzýváme obyvatele venkova, aby se k tomu přidali. Je k dispozici na každém obecním úřadě. Potřeba je minimálně deset tisíc podpisů, aby se projednávala přímo plénem Senátu a měla dopad,“ uvedla Václava Domšová. „Uvidíme, jak se k tomu postaví zastupitelstvo, které bude začátkem března, zda se k této petici připojíme. V určitých směrech bych řekla, že petice je pro venkov velice důležitá,“ uvedla starostka městyse Častolovice Martina Bělková.
Petice také například žádá, aby poslanci a senátoři Parlamentu ČR změnili „Zákon o rozpočtovém určení daní“, který je pro malé samosprávy zcela diskriminující. Již loni v červnu v této věci senátorka Domšová s kolegy zabývajícími se venkovem prosadila Ústavní stížnost. Tu pak podepsalo 28 senátorů a od té doby je u Ústavního soudu.
„Pro malé obce je to diskriminující v tom, že ze státního rozpočtu jsou přerozdělovány peníze pro jednotlivé samosprávy, a když malá obec dostane na jednoho trvale žijícího obyvatele 3 a půl tisíce, Praha na něj dostane 27 tisíc korun. Přitom ten občan, i když vyjdeme z Ústavy, má stejná práva a povinnosti. Obce řeší, jak z těch peněz vyžít, a v mnohých městech se zbytečně rozhazuje,“ míní Václava Domšová.

Foto popis| 
Region| Východní Čechy	

Titulek:	Stát diskriminuje obce, starostové se bouří		
Datum vydání:	13.2.2007		
Zdroj: 	Svitavský deník Autor: Bohuslav Stehno		
Rubrika: 	Svitavsko Strana: 10 ID: De2007021307530030		

Stát diskriminuje obce, starostové se bouří
Vesnice se připojují k petici Spolku pro obnovu venkova

Svitavy – Stát diskriminuje malé vesnice. Tvrdí členové Spolku pro obnovu venkova. Ve Vítějevsi a Korouhvi již podepsali petici, která má docílit změn v důležitých zákonech. Starosty nejen ve svitavském okrese znepokojuje úbytek mladých lidí.
Vláda znevýhodňuje malé vesnice a rozdává jim méně peněz než velkým obcím a městům. Starostové obcí ze Spolku pro obnovu venkova se proto rozhodli, že se budou bránit. Od ledna podepisují petici proti diskriminaci venkova.

Mladí lidé odcházejí

„Myslím si, že je potřeba srovnat nespravedlivý systém rozdělování financí. Peníze do měst a vesnic se doposud rozdělovali podle odlišných kritérií. Ale já nechápu proč. Neměl by se rozlišovat člověk ve městě a na vsi,“ míní starosta Vítějevsi Petr Havlíček. Tvrdí, že nižší státní dotace, kvůli kterým si nemohou dovolit moderní zázemí v obci, vyženou mladé lidi. „Z venkova utíkají, protože nemáme sportoviště nebo kvalitní obchody. Hlavně nám ale chybějí byty,“ pokračuje Havlíček. V obci mají nejméně padesát mladých lidí, kteří potřebují bydlení. Je přesvědčen, že pokud jim do pěti let nenabídnou byty, mladé rodiny raději odejdou do měst. K petici proti diskriminaci obcí se připojila rovněž Korouhev. Starosta František Mach tvrdí, že s úbytkem lidí ale problémy nemají. „Snažíme se podporovat mladé rodiny a nabízíme jim bydlení,“ přibližuje recept, jak se vyrovnávají s nepřízní špatných zákonů. Netroufá si odhadnout, zda se podaří prosadit změny v zákonech. Mach i jeho kolegové by uvítali, kdyby zákonodárci přijali zákon o venkově České republiky, který by vymezoval pojem venkov.

Petice nemá termín

Vedení krajského Spolku pro obnovu vesnice petici nijak termínově neomezilo. Ostatní obce tudíž mají stále šanci připojit se k výzvě.

Foto popis| Spolek pro obnovu venkova požaduje změny v zákonech. Starostové vesnic si stěžují na úbytek mladých lidí.
Foto autor| Ilustrační foto: Erik Kluka
Region| Východní Čechy	

Titulek:	Objeví se letos změny v soutěži Vesnice roku?		
Datum vydání:	5.2.2007		
Zdroj: 	Rychnovský deník Autor: Pavel Bednář		
Rubrika: 	Rychnovsko Strana: 10 ID: De2007020507342008		

Objeví se letos změny v soutěži Vesnice roku?
Rychnovsko – Blíží se vyhlášení soutěže Vesnice roku 2007. Mělo by se uskutečnit v březnu na Dni malých obcí v Praze. Do té doby se musí doladit podmínky a ujasnit pravidla.
„Tento týden nad tím budou sedět všechny dotčené orgány v Senátu,“ uvedla senátorka, předsedkyně Dobrovolného svazku obcí – Region Orlické hory (DSOROH) a místopředsedkyně Spolku pro obnovu venkova Václava Domšová. Ta se během těchto jednání chystá prosazovat stoprocentní ocenění pro vítěze a ne pouze část z těchto prostředků, které doposud obec musela do cílové částky doplácet. „Ty obce si to odpracovaly, proto vyhrály soutěž a tohle je odměna za jejich práci,“ argumentuje Domšová.
Vedle Spolku pro obnovu venkova, Svazu měst a obcí a Ministerstva pro místní rozvoj je novým spolupořadatelem soutěže Ministerstvo zemědělství. Plánuje se tak nová cena za spolupráci obce se zemědělci. Půjde nejspíše o hnědou stuhu. O všem se však ještě jedná.
Doposud se udělovala zlatá stuha pro vítěznou obci, dále pak modrá za společenský život, zelená za péči o životní prostředí a bílá za činnost mládeže, poté řada diplomů, například za vedení obecní kroniky či za rozvíjení lidových tradic.
Otázkou je, jak bude vyřešen rozpor s městysi a malými městy, protože některá by se také ráda do soutěže zapojila. Tím by však soutěž ztrácela svůj původní účel podporovat život na vesnici. „Města a městyse si zvolily, že budou mít takovýto statut, a tak představa palcových titulků v novinách Soutěž vesnice roku vyhrálo město, to je proti logice věci,“ míní Domšová.
Úroveň soutěže stále vzrůstá. To potvrzuje i starostka Olešnice v Orlických horách Eva Skalická: „Je to otázka určité prestiže pro obec.“
V loňském roce Rychnovsko zaznamenalo velké úspěchy. Nejenže odsud pocházela vítězná obec kraje – Podbřezí, ale okres patřil spolu s Náchodskem mezi ty, kde bylo nejvíce ocenění. Celkem pět, mimo Podbřezí a Olešnici v Orl. horách ještě Bílý Újezd a dva diplomy získala Záměl. Ještě v roce 2005 přitom odsud uspěl pouze Zdelov. DSO - ROH měl pak vloni vůbec tolik oceněných, že žádný jiný svazek jeho úspěšnosti nedosáhl.
Zajímavostí je, že většinu oceněných obcí v regionu vedou ženy.
Celkem se do soutěže hlásilo v Královéhradeckém kraji třiatřicet vesnic, což je třetí nejvyšší počet v zemi hned po Vysočině a Olomouckém kraji.

Foto popis| Vesnicí roku 2006 se stalo Podbřezí. Víska pod zámečkem Skalka své vítězství velkolepě oslavila. Nechyběla ani ukázka hasičských zásahů, místní truhláři na počest vítězství postavili mlýnské kolo s vodníkem.
Foto autor| Foto: Pavel Bednář

O autorovi| Pavel Bednář, Autor je spolupracovník redakce
Region| Východní Čechy	

Titulek:	Vesnice podepisují petici proti diskriminaci		
Datum vydání:	25.1.2007		
Zdroj: 	Havlíčkobrodský deník Autor: HANA TONAROVÁ		
Rubrika: 	Havlíčkobrodsko Strana: 6 ID: De2007012506577369		

Vesnice podepisují petici proti diskriminaci 
Stát nebere ohled na velikost obcí a počet jejich místních částí 

Vilémov - Petici proti diskriminaci obyvatel venkova podepisují nyní lidé i obce na Havlíčkobrodsku. Jde o aktivitu Spolku pro obnovu venkova České republiky. Pro byl i Vilémov, Vesnice roku 2003. 

Rovnější postavení 

"K petici jsme se připojili, zastupitelé to schválili," informovala Jaroslava Dvořáková, starostka Vilémova, který je členem spolku. Petice je dalším krokem k rovnějšímu postavení malých obcí. Ty se cítí handicapovány především v souvislosti s platným daňovým systémem. "Nikdo nebere ohled na to, jak velká obec je, jakou má rozlohu, kolik místních částí, jak moc musí bojovat o školu. Přínosem by mohl být třeba samostatný zákon o venkově, který by ukončil diskuze o tom, co je ještě obnova venkova a co už rozvoj," vysvětlila Dvořáková. Podle ní města profitují na tom, že venkov nemá možnosti ani síly se příliš bránit. 

Naše vesnice 

Spolek pro obnovu venkova měl podle informací zveřejněných na jeho internetových stránkách připravenu petici už loni, ale vyrukoval s ní až v závěru roku, aby nebyl obviněn z laciného předvolebního boje. 
"Hlavním cílem je řešení problémů k zajištění plnohodnotného života na našem venkově. Petice navazuje na dvě slyšení v senátu a ústavní stížnost podanou senátory v polovině loňského roku," dočte se zájemce na stránkách. 
"Lidem by nemělo být lhostejné, kde žijí. Není to přece má vesnice, ale naše," dodala starostka Dvořáková. Ta v úterý na jednání starostů Svazku obcí Podoubraví kolegy o petici informovala a pokud to jejich zastupitelstva schválí, připojí se radnice i občané k podpisové akci. 
Region| Vysočina	

Titulek:	Venkov pojí tradice s moderním životem		
Datum vydání:	22.6.2006		
Zdroj: 	Prostějovský deník Autor: (jap)		
Rubrika: 	Prostějovsko Strana: 4 ID: De2006062206440808		

Venkov pojí tradice s moderním životem 
Mořice - O zachování kulturních tradic, životního prostředí a zlepšení života obyvatel na venkově už patnáct let usiluje Spolek pro obnovu venkova. Pomáhá lidem žijícím na vesnici vracet se k přírodě a hodnotám, které jsou prověřeny mnohaletými zkušenostmi našich předků. 
„I venkov si chce zachovat svou tvář. Týká se to především výstavby domů v tradičním vesnickém stylu a návratu k výsadbě původní venkovské zeleně, která ke každé typické oblasti neodmyslitelně patří,“ vysvětlil starosta Mořic Jaroslav Knap. 
Z nutnosti prohloubit znalosti o tomto trendu zahájila v loňském roce svou činnost Škola obnovy venkova. Poradenstvím a aktivní pomocí zpřístupňuje starostům obcí a všem lidem na venkově moderní metody i příklady pro řešení venkovského prostoru s využitím nízkoenergetických staveb při současném začlenění starých lidových prvků. 
„Při osazování veřejného prostranství jsme se například zaměřili na dřeviny, které se tady vždy vysazovaly a do krajiny Hané patří,“ uvedl dále starosta. „Pro budoucí generace chceme zachovat památky na život náš a našich předků, proto rekonstrukcí starého statku připravujeme prostory pro hanácké muzeum. Oživujeme lidová řemesla a oslavy svátků podle starých tradic a zvyků. Tím se snažíme přispět ke společenskému dění na vesnici a k posílení sounáležitosti občanů,“ dodal. 
Region| Střední Morava	

áíčíářáé
Titulek:	Lidé na venkově? Zaslouží si obdiv, že tu žijí		
Datum vydání:	20.6.2006		
Zdroj: 	Noviny Rychnovska Autor: PAVEL BEDNÁŘ		
Rubrika: 	Rychnovsko Strana: 8 ID: De2006062007323403		

Lidé na venkově? Zaslouží si obdiv, že tu žijí 
Deštné v O. h./Praha  Senátorka Václava Domšová se zabývá ve své práci již několik let problémy malých obcí. Jako bývalá starostka Deštného v Orlických horách má své zkušenosti zdola a ví, co konkrétně lidi tíží. 
Nyní je předsedkyní Stálé komise Senátu pro rozvoj venkova, předsedkyní Dobrovolného svazku obcí Region Orlické hory, členkou Rady Euroregionu Glacensis, členkou předsednictva MAS (Místní akční skupiny) Pohoda venkova a od letošního ledna je i místopředsedkyní celorepublikového Spolku pro obnovu venkova. Přitom je placená jen jako senátorka: "Ostatní dělám ráda, protože je to pro mě zajímavá problematika, která mi pomáhá v legislativní práci." Obce si stěžují na rozpočtové přerozdělení daní. Děje se v této oblasti nyní něco? 
"Rozpočtové určení daní je pro malé obce absolutně diskriminující. Jsou pro ně nešťastné přerozdělující koeficienty, kde je jediným kritériem počet trvale žijících obyvatel. Tím pádem se nezohledňuje např. nadmořská výška, velikost území, délka místních komunikací, počet světelných bodů veřejného osvětlení apod. Vše by mohlo být v době počítačů kritériem, ale nějak se nechce. V době, kdy soutěží Teplice s Ústím nad Labem, kdo bude mít více kašen a vodotrysků, kdy Liberec postavil uměleckou litinovou čekárnu na kterou stát dal 200 tisíc, existují obce, které zápasí o holé přežití." 
Nevyvíjí se stále tlak na slučování obcí? 
"Slučování obcí tady v 60. letech proběhlo a není tím, co naše republika potřebuje. Dokazuje to i fakt, že po revoluci se oddělilo asi 2 tisíce obcí. Život tam dnes výborně funguje a jen ve výjimečných případech se obec rozhodne sloučit s jinou větší. 
Pochopitelně ministerským úředníkům se to nelíbí, protože máme v ČR 6 300 obcí. Ale myslím, že je to historické dědictví této republiky, kterého bychom si měli vážit a zachovat. Třeba Vrbice je příkladem toho, že i obec, která má málo obyvatel, je schopná života, uspěje v soutěži Vesnice roku, realizuje své projekty a jde to na svět. Je to hlavně díky tomu, že vesnice drží pohromadě. O to by snad každému starostovi mělo jít. Na vesnici je cenné, že se lidé zajímají, jsou jako jedna rodina, nikdo nikoho nenechá padnout a pomáhají si." 
Nejsou zde ale problémy s velkým množstvím různých dotací?" "Problémem unie i naší republiky je, že je dotačních fondů a grantů moc. Málokdo se v tom vyzná. Podle mého soudu některé granty nejsou ani účelné. Navíc je u nás administrativa zbytečně složitá. 
Říká se, že starosta ,utrpěl` dotaci a je to opravdu stále ,jednou nohou v kriminále`. Stačí, aby nenapsal na jeden papír jedno slovo a hrozí mu šikana ze stran minimálně pěti kontrolních úřadů, které mají každý jiný metodický výklad, ale všichni chodí kontrolovat jednu a tu samou věc. Byrokracie s dotacemi spojená je prostě naprosto šílená." A není právě taková politika formou nátlaku, aby to malé obce ,,zabalily``? 
"Ty tlaky byly, ale obce jim odolaly. Jsem přesvědčena, že jestli v naší zemi něco funguje, tak je to samospráva na obcích (i když pochopitelně výjimky potvrzují pravidlo). Tady je problém asi i jinde. Veškeré politické strany se prsí, že bojují proti korupci, ale právě tolik dotačních titulů a různých přerozdělování vytváří korupční prostředí. Proč by úředník, který má razítko, za něco někoho neupřednostnil?" Snaží se stát podporovat kulturní život v obcích? 
"Letos si připomeneme 15 let Programu obnovy venkova (POV). Byl to dost osvícený program, který vesnicím pomáhá a je to na nich jasně vidět. Ale bylo v něm a je málo peněz. POV podporoval nejen výstavbu komunikací, ale i obnovu památkového bohatství, sakrálních památek, kapliček i v těch nejmenších vesnicích. V Janově z toho například opravili kapličku a opravují druhou. 
Dokladem kultury na vesnicích a dokladem vzrůstajícího uvědomění kořenů je, že si obce pořizují vlastní symboly - prapory a znaky, navzájem se třeba scházejí apod. Proslulé jsou srazy Čermných. O víkendu to právě bylo u nás v Čermné nad Orlicí. Ale to už je nadstavba, protože nejdřív se každý snaží vesnici opravit a vylepšit. Když vezmete takové osady jako Kunčina Ves, tak ti lidé by měli snad být placeni za to, že ten kraj tam vůbec chtějí obývat." 
Lidé na vesnici mají vztah k přírodě, lásku ke krajině a k domovu... 
"Pochopitelně. Je tam krásně, ale jde nám i o kvalitu života na venkově. Člověk má přece i podle Ústavy právo na dostupnou zdravotnickou péči, školství apod. Přitom lidem na venkově se to čím dál tím víc ztěžuje. Jde i o to, aby člověk, když se rozhodne založit rodinu na venkově, dostal děti slušným způsobem do školy. 
Nedávno jsem byla v Kosteleckých Horkách, kam jezdím ráda, protože tam lidé také dělají víc než musí. A dozvěděla jsem se, že děti musí odjíždět z vesnice brzy ráno, aby se vrátily třeba v pět odpoledne, středoškoláci pak ještě později. Ti lidé si zaslouží obdiv, že vůbec takhle chtějí žít. 
Je to složité, ale to člověka z Prahy ani nenapadne. Ten sedne na metro, na tramvaj a všude se po městě hned dostane. Ale na té vesnici lidé mají i jiné starosti, o kterých se lidem z měst ani nezdá." 
C o soudíte o mikroregionech a akčních skupinách? 
"Mikroregiony řeší společnou problematiku v určité věci. Ukázkou je kupříkladu cestovní ruch. Pochopitelně obce mohou společně řešit i třeba likvidaci odpadů. Vždy je něco aktuálního, co je společně tíží. Jsou dokonce svazky, které vznikly kvůli tomu, aby vybudovaly vodovod, jiné řeší místní základní školu. Vzniká to odspoda, podle potřeby. Dnes navíc vznikají i Místní akční skupiny (MAS). Ale u nás je hlad po tom základním. Obcím nezbývá na kanalizace, čističky, na komunikace, proto dělají vše možné, aby k penězům přišly. 
V Německu, Rakousku, tam už řeší spíš společná setkávání, slavnosti, konference. Přesto věřím, že se nám podaří venkovu pomoci a země na západ od našich hranic brzy dohoníme, i když svým způsobem na základě našich tradic a podmínek." 

Foto popis| Lidé na venkově se umí bavit. Podle Václavy Domšové to dokládají i srazy Čermných. O víkendu se jeden odehrál v Čermné nad Orlicí.
Foto autor| Foto: P. Bednář
Region| Východní Čechy	

Titulek:	Krásných obcí stále přibývá, tvrdí Edita Šulerová		
Datum vydání:	16.6.2006		
Zdroj: 	Vysočina - noviny Žďárska Autor: LENKA MAŠOVÁ		
Rubrika: 	Žďársko Strana: 4 ID: De2006061607081342		

Krásných obcí stále přibývá, tvrdí Edita Šulerová 
Radostín * Krajské komisi, která hodnotila obce kraje Vysočina v soutěži Vesnice roku 2006, předsedala jako zástupce Spolku pro obnovu venkova Edita Šulerová, starostka Radostína na Žďársku. Radostín se v roce 2004 stal Vesnicí Vysočiny a v celorepublikovém finále skončil třetí. Podle Edity Šulerové však pěkných vesnic neustále přibývá. 
„Nejvíce přihlášených obcí, celkem jedenáct, bylo letos z Třebíčska. Když jsme jimi projížděli a viděla jsem, že je jedna hezčí než druhá, přemýšlela jsem o tom, jak je všechny posoudíme, když jich ještě máme tolik před sebou,“ prozradila předsedkyně krajské komise. 
Ani žďárský okres však nezůstal pozadu. 
Do soutěže se letos přihlásilo osm zdejších obcí. 
„Nová Ves u Nového Města na Moravě je nejenom krásně upravená, ale také si právem zaslouží Bílou stuhu za činnost mládeže, která je spojená s finanční odměnou ve výši čtyři sta tisíc korun. Líbil se mi také například Pikárec,“ poznamenala Edita Šulerová. 
Jejím favoritem však byly od začátku Mladoňovice na Třebíčsku, které se také nakonec staly vítězem krajského kola. Soutěže se obec účastní už několik let. 
Členové krajské komise letos nevěděli, kam dříve skočit. „Odpadla okresní kola, objížděli jsme celý kraj. Někteří členové komise si kvůli tomu dokonce brali dovolenou, ale byla to moc pěkná práce,“ popsala Edita Šulerová. 
A jak to bude dál s Radostínem? Zaútočí v příštích letech opět na nejvyšší příčky v soutěži? „Už jsme se nehlásili. Jednou jsme se stali Vesnicí Vysočiny, a to je pro nás zavazující. Na prvenství v republice asi nemáme, i když tehdy se uvažovalo i o třetím místě. A musíme dát také příležitost dalším obcím. Krásných vesnic neustále přibývá,“ dodala starostka Radostína. 

Foto popis| Edita Šulerová
Region| Vysočina	

Titulek:	Politiky přilákaly až otevřené sklepy		
Datum vydání:	27.5.2006		
Zdroj: 	Rovnost - Deník Břeclavska Autor: MICHAL ŠUPÁLEK		
Rubrika: 	Titulní strana Strana: 1 ID: De2006052706313886		

Politiky přilákaly až otevřené sklepy 
V Bořeticích hledají recept, jak pomoci venkovu. Do Kraví Hory se sjeli starostové, politici a úředníci 

Čeká vesnice rozkvět, nebo úpadek? A může jim stát nějak pomoci? O tom diskutují od včerejška v Bořeticích starostové, politici a úředníci. Politické špičky ale zřejmě více než obnova venkova zajímá víno. Většina jich totiž přijede do Bořetic až dnes, na den otevřených sklepů. 

Bořetice * Rozpačitě začalo včera třídenní pracovní setkání k patnáctiletému výročí schválení národního programu obnovy venkova. V bořetickém kulturním domě zůstala řada židlí prázdná. Omluvil se i místopředseda Senátu Petr Pithart. 
„Když se podívám do sálu, je mi smutno, že si k nám mnozí pozvaní nenašli cestu. Doufám, že nedali přednost politickému mítinku,“ neskrýval rozpaky při dopoledním zahájení ani předseda Spolku pro obnovu venkova Eduard Kavala. 
Bořetičtí z toho ale vědu nedělali. „Sobotka, Rath a Železný přijedou až v sobotu, když budeme v Kravihorské republice slavit Den vína. Schválně jsme to spojili, aby byl program co nejatraktivnější,“ přiznal zastupitel Václav Surman, který je zároveň premiérem recesistické sklepní republiky. 
Setkání nehostí Bořetice náhodou. Patří jim totiž titul Vesnice roku 2005. „Je to trest za vítězství,“ smál se starosta Václav Petrásek, který program obnovy venkova podporuje. Podle náměstka ministra pro místní rozvoj Jiřího Vačkáře už se z něj ve vesnicích investovalo devět miliard korun. 
Vedle osob, které program obnovy venkova rozjížděly v Česku, dorazili na jih Moravy i hosté ze Slovenska, z Rakouska a Bavorska. „Pithart, Dejmal a další opisovali právě od Rakušanů a Bavorů. Tam funguje obdobný systém už od čtyřiaosmdesátého, kdy začali řešit problémy s vylidňováním vesnic a devastací krajiny. Ty trápí i nás,“ řekl Petrásek. 
„Jsem tady, abych se dozvěděl, kam se bude obnova vesnice dále ubírat. Jestli půjde do tohoto programu zahrnout i peníze z Evropské unie,“ svěřil se popický starosta Josef Urbánek, který volá po zvýšení přidělovaných peněz. Po stotisícových částkách, které se až dosud v rámci programu rozdělovaly, se toho totiž podle něj v obcích příliš mnoho udělat nedalo. 

Foto popis| Dobrou chuť. Účastníky třídenní diskuse o obnově venkova vítaly místní koláče.
Foto autor| FOTO MICHAL ŠUPÁLEK
Region| Jižní Morava	

Titulek:	Starostové Znojemska založili asociaci		
Datum vydání:	17.5.2006		
Zdroj: 	Rovnost - Deník Znojemska Autor: (eks)		
Rubrika: 	Znojemsko Strana: 3 ID: De2006051706414602		

Starostové Znojemska založili asociaci 
Znojmo * Na dvacet starostů z různých koutů Znojemska se včera sešlo v budově bývalého okresního úřadu a dohodli se, že založí asociaci. „Inspirací je zkušenost z Francie, kde takovou asociaci mají. U nás je to něco nového. Své sdružení mají jen primátoři,“ uvedl starosta Nového Šaldorfu-Sedlešovic Bohumil Suchý, který patří k iniciátorům asociace. 
Její smysl vidí i únanovský starosta Vojtěch Fabík. „Nechceme suplovat činnost Svazu měst a obcí či Spolku pro obnovu venkova. Po zániku okresních úřadů jsme se ale ocitli tak trochu bezprizorní. Chybí pravidelné setkávání. Kraj je daleko a porady pověřeného města Znojma jsou spíš holá úředničina,“ zdůvodňoval vznik nového sdružení Fabík. Dorazila ani ne pětina pozvaných starostů. „V tom bych problém neviděl. Myslím, že ti váhavější se postupně přidají,“ řekl starosta Vranova nad Dyjí František Texl. 
Region| Jižní Morava	

Titulek:	Obnova venkova slaví jubileum		
Datum vydání:	13.5.2006		
Zdroj: 	Chebský deník Autor: PETR KOZOHORSKÝ		
Rubrika: 	Chebsko Strana: 11 ID: De2006051307018545		

Obnova venkova slaví jubileum 
Patnáct let po zahájení programu přišlo na venkov více než šest miliard korun. Jenom v Karlovarském kraji se díky těmto prostředkům realizovaly stovky drobných projektů. 

Karlovarský kraj - Stovky drobných akcí se podařilo ve vesnicích Karlovarského kraje zrealizovat díky prostředkům z projektu Obnova venkova, který v těchto dnech slaví patnáctileté výročí. Některé z nich představuje vernisáž ve foyeru hlavní budovy krajského úřadu. Ta začala ve čtvrtek. 
"Pro letošní rok mohou obce z Karlovarského kraje počítat s třiceti miliony korun," konstatoval na vernisáži Radan Večerka, předseda Spolku pro obnovu venkova v Karlovarském kraji. Poněkud problematická je podle jeho slov letos finanční spoluúčast jednotlivých žadatelů. "Ty obce, které se vloni umístily v soutěži Vesnice roku, mohou počítat s většinovým krytím svých projektů. Neúspěšní žadatelé však dostanou pouze čtvrtinu požadovaných peněz." Na tento systém si ovšem nestěžuje Robert Petro, starosta Horní Blatné. "Vloni jsme ve zmiňované soutěži skončili druzí, takže dostaneme polovinu požadovaných prostředků. Chystáme dvě investiční akce: výstavbu tenisových kurtů a rekonstrukci veřejného osvětlení," řekl starosta. Na první akci dostane obec 120, na druhou pak 190 tisíc korun. "Druhou polovinu kryjeme z rozpočtu," doplnil Petro. 
Bez projektu by se podle Petrových slov nepodařilo v obci dokázat to, co se podařilo. "Doposud jsme dostali prostředky na šest rekonstrukcí obecních domů. Mým snem je, aby se podařilo získat peníze i na opravu komunikací, chodníků... Jsme ale ve volebním roce, takže uvidíme," dodal hornoblatenský starosta. Za patnáct let fungování projektu Obnova venkova (dříve Obnova vesnice) dostaly obce z celé republiky ze státního, později z krajských rozpočtů 6,2 miliardy korun. 

Foto popis| Projekt obnovy venkova jubiluje. Vernisáž výstavy k patnáctému výročí fungování Projektu obnovy venkova přilákala do vestibulu krajského úřadu hlavně starosty těch obcí, které už mají s programem své zkušenosti. Inspiraci u jednoho z výstavních panelů čerpal i starosta Horní Blatné Robert Petro.
Foto autor| Foto Petr Kozohorský
Region| Západní Čechy	

áíčíářáé
Titulek:	Vesnice bojují o půl milionu		
Datum vydání:	11.5.2006		
Zdroj: 	Plzeňský deník Autor: MILAN HLOUŠEK		
Rubrika: 	Z regionů Strana: 14 ID: De2006051107014048		

Vesnice bojují o půl milionu 
Karlovarský kraj - Zájem o soutěž Vesnice roku na Karlovarsku každým rokem roste. Letos o krajský titul a zároveň i půl milionu korun bojuje 25 obcí. To je o pět více než vloni. Prestižní klání přilákalo i Kralovské Poříčí, které se do soutěže přihlásilo po deseti letech. Poprvé obec neuspěla. Nyní si ale dělá ambice hned na dvě ocenění. "Myslím si, že tentokrát máme co nabídnout. Hodně jsme investovali do obnovy zeleně a úpravy vzhledu obce. Na dobré úrovni je také místní knihovna," uvedl starosta Královského Poříčí Ivan Stefan. 
O postupu do celostátního výběru sní i Dasnice. Ty se minulý rok staly společně s Těšovicemi objevy roku. Odbornou porotu obec zaujala i květinovou výzdobou, za kterou jí připadla takzvaná Fulínova cena. "Bylo by od nás nefér se nepřihlásit. Jdeme do toho znovu, a naplno," řekl odhodlaně starosta Dasnic František Dubec. "Přihlásili jsme se nejen kvůli prestiži, ale i ze soutěživosti. Poměřování s ostatními vesničkami je navíc velice inspirující," pokračoval Dubec. 
Pokud Dasnice nějaké peníze vyhrají, vědí, jak s nimi naloží. "Naším cílem je vybudovat v obci ubytovnu s kempem," prozradil dasnický starosta. Současně si postěžoval, že malé vísky jsou proti větším obcím v nevýhodě. "Nelze podle mě dost dobře srovnávat obce s dvěma tisíci obyvateli a vesnice, kde žijí pouze tři stovky lidí. Ty větší totiž mají na své zkrášlení daleko více peněz," argumentuje Dubec. 
Také Chlum Svaté Maří nechce být pozadu. Přestože loni neuspěl, elán neztrácí. "Neúspěch nás nemůže odradit," tvrdí starosta Chlumu Svaté Maří Petr Nejedlý. 
Soutěž Vesnice roku 2006 vyhlásilo ministerstvo pro místní rozvoj společně se Spolkem pro obnovu venkova a Svazem měst a obcí. Na organizaci se podílí i Kancelář prezidenta České republiky či Svaz knihovníků a informačních pracovníků. "Cílem projektu je snaha povzbudit obyvatele vesnic k aktivní účasti na obnově a rozvoji své obce. Snahou je i ukázat rozmanitost a pestrost života mimo město a prokázat široké veřejnosti význam venkova," uvedl k soutěži ministr pro místní rozvoj Radko Martínek. 

Foto popis| Dvanáctý ročník soutěže Vesnice roku zlákala i Chlum Svaté Maří. Ten v letošním roce sází na společenské dění v obci a její celkový vzhled.
Foto autor| Ilustrační Milan Hloušek
Region| Západní Čechy
Publikováno| Plzeňský deník; Z regionů; 14
Publikováno| Plzeňský deník - Plzeň-jih; Z regionů; 14
Publikováno| Plzeňský deník - Plzeň-sever; Z regionů; 14
Publikováno| Domažlický deník; Z regionů; 14
Publikováno| Chebský deník; Z regionů; 14
Publikováno| Karlovarské noviny; Z regionů; 14
Publikováno| Klatovský deník; Z regionů; 14
Publikováno| Rokycanský deník; Z regionů; 14
Publikováno| Sokolovský deník; Z regionů; 14
Publikováno| Tachovský deník; Z regionů; 14
ID| cd6f01ef-59d8-4928-ac90-9524cb081638	

Titulek:	Vesnice mají chuť soutěžit		
Datum vydání:	20.4.2006		
Zdroj: 	Českobudějovické listy Autor: ZLATA MĚCHUROVÁ		
Rubrika: 	Čtení pro Jihočechy Strana: 25 ID: De2006042006520871		

Vesnice mají chuť soutěžit 
Písek - Devětadvacet jihočeských obcí se přihlásilo do soutěže Vesnice roku 2006. Její už dvanáctý ročník vyhlásil Spolek pro obnovu venkova, Svaz měst a obcí ČR a ministerstvo pro místní rozvoj. "Cílem soutěže je snaha povzbudit obyvatele venkova k aktivní účasti na rozvoji svého domova. Letos v počtu přihlášených obcí vede Písecko. Odtud jich podalo přihlášky dvanáct, zatímco třeba z Prachaticka nebo Českobudějovicka pouze po dvou," uvedl včera ředitel soutěže a starosta Kovářova Pavel Hroch. Právě Kovářov získal titul Vesnice roku v celostátním kole předloni. Nejprve v krajském kole bude komise hodnotit soutěžící podle daných kritérií, k nimž kromě jiného patří společenský život, podnikání, péče o stavební fond a obraz vesnice nebo občanská vybavenost. 
"Vítězové v krajích budou vyhodnoceni do konce srpna, hned začátkem září je bude objíždět celostátní komise, aby vybrala tu nejlepší vesnici v republice," upřesnil sled Pavel Hroch a dodal: "Letos už podruhé udělí také zvláštní cenu jihočeský hejtman Jan Zahradník za zachování venkovské architektury." 
Region| Jižní Čechy
Publikováno| Českobudějovické listy; Čtení pro Jihočechy; 25
Publikováno| Českokrumlovské listy; Čtení pro Jihočechy; 25
Publikováno| Listy Jindřichohradecka; Čtení pro Jihočechy; 25
Publikováno| Listy Písecka; Čtení pro Jihočechy; 25
Publikováno| Listy Prachaticka; Čtení pro Jihočechy; 25
Publikováno| Listy Strakonicka; Čtení pro Jihočechy; 25
Publikováno| Táborské listy; Čtení pro Jihočechy; 25
ID| 41aa6f05-4bfb-4f48-9e2d-0abea48d77b8	

Titulek:	Zasedal Spolek pro obnovu venkova		
Datum vydání:	18.4.2006		
Zdroj: 	Moravskoslezský deník - Region Krnovské noviny Autor: (kru)		
Rubrika: 	Titulní strana Strana: 1 ID: De2006041806445115		

Zasedal Spolek pro obnovu venkova
Dívčí Hrad * Více než padesát členů Spolku pro obnovu venkova Moravskoslezského kraje se sešlo ve čtvrtek v kulturním sále v Dívčím Hradě. Významné akce se zúčastnili většinou starostové obcí a také zástupci krajského úřadu v Ostravě i zaměstnanci z krajského úřadu v Olomouci. Na začátku setkání prezentoval Petr Šolc, starosta Města Albrechtic (na snímku stojící), problémy nejen Mikroregionu Krnovsko, ale také celého území kraje. Prezentace byla zaměřena na širokou problematiku od rozvoje průmyslu přes nezaměstnanost, cestovní ruch až po otázky úrovně životního prostředí spojené s protipovodňovou ochranou.

Foto autor| FOTO JIŘÍ KRUŠINA
Region| Severní Morava	

áíčíářáé
Titulek:	Na venkov je teť každý odborníkem...		
Datum vydání:	12.4.2006		
Zdroj: 	Karlovarské noviny Autor: IVANA KALINOVÁ		
Rubrika: 	Karlovarsko Strana: 10 ID: De2006041207099157		

Na venkov je teť každý odborníkem... 
O problémech zemědělců na Karlovarsku hovoříme s Radanem Večerkou, předsedou Spolku pro obnovu venkova 

Karlovarsko - Oficiální smlouvu o partnerství a spolupráci podepsali toto pondělí na hejtmanství Spolek pro obnovu venkova a Saský spolek pro obnovu sídel. Partnerství uzavřeli předsedové obou organizací na Krajské konferenci o venkovu, jíž se zúčastnili představitelé Karlovarského kraje, starostové, zemědělci, lesáci, tedy ti, kteří se venkovem zabývají. O venkovu a zemědělství jsme hovořili s Radanem Večerkou, předsedou Spolku pro obnovu venkova: 

* Jaký byl cíl Krajské konference o venkovu? 

Představit nové strategické směry rozvoje venkova včetně možností jeho finacování v horizontu let 2007 až 2013. 

* Mohl byste definovat současné potíže venkova? 

Na venkov nejsou peníze. Vezměme si například zákon o rozpočtovém určení daní. Obec se stem obyvatel má 3 200 korun na hlavu, což je příjem do obecního rozpočtu. V Praze už je ale příjem 24 tisíc korun na hlavu. Pražák je tak osmkrát cennější než člověk z obce do sta obyvatel. Musíme počítat i s tím, že sídla významných firem jsou v Praze, na Karlovarsku v Karlových Varech. Nůžky se rozvírají. Na jedné straně bohatá města, na druhé chudý venkov. 

* Venkov, to je dost široký pojem... 

Široký? Vlastně neznámý. Česká legislativa nezná pojem venkov. Peníze ale venkov může čerpat z programu pro rozvoj venkova nebo z Evropského fondu pro rozvoj venkova. Nastává tedy to, čemu já říkám resortní alibismus. Starostové malých obcí si podávají dveře od ministerstva zemědělství po ministerstvo pro místní rozvoj a skončí na životním prostředí. Jinými slovy, nikdo se venkovem nemusí zabývat. To je ten resortní alibismus. 

* Alo o venkově a jeho problémech diskutují politici v médiích stále častěji? 

To je ten problém. S každým, s kým dnes mluvím, je na venkov odborníkem. Jeden politik má na venkově chalupu, druhý chodí na houby nebo jenom tak vyjede za město. Podle mě je třeba prioritně pochopit, co to venkov je. Nelze na venkov poslat dotace, a tím je to vyřešené. Venkov potřebuje drobné peníze na jednotlivé malé akce, potřebuje pochopení, partnerské principy. Tím nemyslím znovu ustavit okresní shromáždění. 

* A co tedy? 

Dám vám příklad. Představme si, že zemědělec obdrží dotace na traktor, který si také koupí. V rámci skupiny Leader by ale nejen získal na traktor více peněz, ale další šance. Jde o takzvaný multiplikační efekt. To znamená, že traktor využije nejen dva měsíce na poli, ale třeba s ním obci pomůže v zimě odklízet sníh. On pomůže obci, ta zase jemu, protože on bude mít příjem po celý rok. Jde o další využití jednoho stroje a o další produkty. O tom je skupina Leader. O domluvě, o poskytnutí dotací na základě dohody. Navíc nelze čekat, že Leader bude někdo řídit z centra. Lze jej nastartovat podle pravidel Evropské unie a nechat žít podle strategie, kterou si zvolí. 
Region| Západní Čechy	

Titulek:	Teď se řeší budoucnost venkova		
Datum vydání:	15.3.2006		
Zdroj: 	Noviny Rychnovska Autor: IVANA KUČEROVÁ		
Rubrika: 	Rychnovsko Strana: 7 ID: De2006032418039689		

Teď se řeší budoucnost venkova 
Předpokládá se úbytek až sedmdesáti tisíc pracovních míst, což je polovina dnešního stavu 

I když se to na první pohled může zdát jako velice jednoduchá otázka, přesto její zodpovězení ani zdaleka tak snadné není. Co vlastně je venkov, jaká je jeho definice a třeba také, které ministerstvo za rozvoj venkova a kvalitní život v něm zodpovídá? 

Rychnovsko  Naše republika pojem venkov definován nemá, obecně se uznává, že jde o sídla s počtem obyvatel do 2000. A o péči o něj se fakticky dělí tři ministerstva -zemědělství, které je však zaměřeno na zemědělství a zemědělskou výrobu. 

Termín do dubna 

Ministerstvo životního prostředí a ministerstvo pro místní rozvoj. Kompetence mezi jednotlivými rezorty však nejsou vyjasněné a tím méně odpovědnost za rozvoj venkova. V současné době otázka venkova stává velice aktuální. Do dubna letošního roku musí být předloženy vládě dva základní dokumenty vycházející z nařízení Evropské rady o podpoře rozvoje venkova -Národní strategický plán a Program rozvoje venkova. 

Jde "jenom" o peníze 

Jde o hodně, tedy hlavně a především o peníze. A to nikterak malé. Pro roky 2007 -2013 o 73 miliard z tzv. Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EAFRD), který byl v rámci Společné zemědělské politiky EU stanoven jako jeden ze dvou hlavních pilířů. Ten první v pořadí - nazvaný Evropský zemědělský záruční fond disponuje pro zemědělce částkou 111 miliard. Návrhy dokumentů jsou ale i polem pro velkou diskuzi. Mezi zpracovateli dokumentů a oponentů z řad Spolku pro obnovu venkova, Svazu obcí i jednotlivých poslanců a senátorů. Mezi těmi, kteří jsou se současnými návrhy hodně nespokojeni je i senátorka Václava Domšová:" Pro rozvoj "nezemědělského" venkova je v rozdělení peněz z fondu počítáno pouze s 13,3 mld. Kč, což je 7,2% z celkového objemu prostředků fondu." 

Ubude polovina práce 

V dokumentu Program rozvoje venkova se počítá s výrazným úbytkem pracovních míst v zemědělství a potravinářství během následujících šesti let. Josef Bezdíček upozorňuje, že následky dokument vůbec neřeší: "Předpokládá se úbytek až sedmdesáti tisíc pracovních míst, což je polovina dnešního stavu. Ve valné většině přijdou o práci právě lidé na venkově. My se snažíme připomínkovat a upozorňovat na nedostatky v dokumentech, protože - podle našeho názoru - se právě teď a těmito dokumenty rozhoduje o budoucnosti venkova na další roky." Fond EAFRD je rozdělen do čtyř hlavních os, podle kterých bude finanční prostředky rozdělovat. Podle něho je zlepšování kvality života ve venkovských oblastech osou tři a zaměřit se má na rozvoj například turistických služeb spojených s pobytem na zemědělských farmách. 

Jsme národ chatařů 

Václava Domšová však tzv. agroturistiku nevidí jako spásonosnou: "Jsme národem chalupářů a chatařů a nemyslím si, že masově budou majitelé rekreačních objektů jezdit na cizí statek sekat trávu, když mnohdy s obtížemi stíhají sekat tu svoji vlastní. A ještě za to platiti. Vím, že to v některých zemích dobře funguje, ale nikde není chalupaření tak rozšířené jako u nás. Větší objemy prostředků by měly jít především do infrastruktury venkova - do komunikací, na podporu aktivit, které život na venkově udělají snazší a komfortnější. Pokud na venkově nebudou školy, zdravotnictví, nemůžeme očekávat, že tam mladí lidé budou chtít žít." 

Foto popis| Senátorka Václava Domšová (vpravo) a předseda Svazu města a obcí ČR a zároveň starosta Čermné n. O. Josef Bezdíček.
Foto autor| Foto: Ivana Kučerová
Region| Východní Čechy	

Titulek:	Jaký je recept na stíhání mnoha věcí najednou?		
Datum vydání:	11.3.2006		
Zdroj: 	Listy Strakonicka Autor: (sp)		
Rubrika: 	Strakonicko Strana: 13 ID: De2006032417249627		

Jaký je recept na stíhání mnoha věcí najednou?
Chelčice - Mít rodinu, zaměstnání, funkce a záliby a všechno zvládat, to chce spoustu energie. Jak vše zvládá starosta Chelčic Jiří Iral?

* Jaké funkce, kromě starostenství, zastáváte?

Dělám předsedu ChelčickoLhenického svazku obcí, místopředsedu Blanicko-Otavského svazku obcí, jsem členem rady Sdružení měst a obcí Strakonicka, členem předsednictva Krajského spolku pro obnovu venkova a členem krajské rady SNK-ED. Pak je tu ještě místní akční skupina Rozkvět zahrady jižních Čech. A konečně ještě zaměstnání.

* Stačí vám čtyřiadvacetihodinový den?

Někdy si říkám, že bych ten den potřeboval natáhnout, zvláště když se nedaří. Přesto mi zbývá čas i na koníčky a rodinu. Výhodou je, že si díky zaměstnání mohu povinnosti časově uspořádat. Jinak bych musel leccos omezit.

* Máte nějaký systém, jak všechno zvládat, na nic nezapomenout? Jste obklopený dobrými spolupracovníky?

Samozřejmě, že bych sám všechno nestíhal. Jako neuvolněný starosta tím méně. Myslím si, že práce v komunální politice není záležitostí jedince. O práci v zastupitelstvu se dělíme, pravou rukou je i naše účetní. Mnoho aktivních lidí pracuje v různých spolcích a to je také pomoc.

* Co fotbal? Hrajete ho ještě aktivně?

Jsem pouze organizačním pracovníkem místního klubu a navštěvuji téměř všechny zápasy. Fotbal je pro mě spíše otázkou relaxace. Rekreačně se věnuji cyklistice.

* Kromě dotací pro obec, sháníte finanční podporu i pro sport?

Ano, samozřejmě. Dnešní organizovaný sport není myslitelný bez sponzorů. A tak mu obec poskytuje výraznou podporu. Ale snažíme se i jinde. Například loni jsme získali prostřednictvím krajského grantu na rekonstrukce sportovišď 60 000 Kč. Mrzí mě, že máme v těsném sousedství nedokončené a chátrající objekty, které měly tvořit jeden velký komplex pro sport a zábavu, relaxaci a ubytování. Věřím, že se majiteli podaří najít investora pro jejich smysluplné využití. V rámci našich možností bychom k tomu určitě rádi přispěli i jako obec.

* Přál byste si vidět na Chelčicku více turistů?

To si asi přeje každý starosta. My tu máme navíc kvalitní životní prostředí. Ale turismus vyžaduje i kvalitní služby, obchod, ubytování, stravování, kulturu, zábavu.

* A co rodina, děti? Máte čas na společnou dovolenou. Neříkají vám děti: táto buť s námi doma?

Bez jejich pochopení bych tak rozsáhlý záběr nemohl dělat. Ale držím se pravidla, že všeho moc škodí, takže se snažím najít si čas i na rodinu. Manželka je spíše strážcem rodinného krbu a syn i dcera jsou již dospělí a přijíždějí na víkend. Takže se moc nevidíme. Ale dopřáváme si aspoň společné léto na kolech.

Foto popis| Starosta Chelčic Jiří Iral.
Foto autor| Foto Slávka Petráková VLP
Region| Jižní Čechy	

Titulek:	Kraje: Peníze pro venkov nesmí jít jen zemědělcům		
Datum vydání:	25.2.2006		
Zdroj: 	Olomoucký den Autor: PAVEL KONEČNÝ		
Rubrika: 	Olomoucko Strana: 2 ID: De2006022506453158		

Kraje: Peníze pro venkov nesmí jít jen zemědělcům 
Bez další vybavenosti nelze zabránit jeho vylidňování 

Nad tím, jak rozdělit peníze z Bruselu, se včera zamýšleli na olomoucké radnici členové komise strategického rozvoje Asociace krajů ČR (AKČR). Z Olomouce nyní vychází požadavek věnovat více prostředků na rozvoj venkova. 

Olomouc * Jako smlouvání o procenta vypadá nyní vyjednávání mezi ministerstvem zemědělství a regiony. České ministerstvo chce totiž většinu financí z Evropského fondu pro rozvoj venkova (EAFRD) použít na přímé platby pro zemědělce. „Je nemyslitelné, aby devadesát procent těchto financí skončilo v zemědělské prvovýrobě,“ uvedl za AKČR pardubický vicehejtman Roman Línek. „Pro lidi na venkově je to špatná zpráva. Nebude dostatek peněz na silnice a budování infrastruktury, která je potřebná i pro samotné zemědělství. Bez vybavenosti venkova nelze zabránit tomu, aby se lidé stěhovali do měst,“ podotkla Marie Černá, radní Kraje Vysočina. 
Evropská unie doporučila, aby podíl financí z EAFRD na rozvoj venkova činil 29 procent, naopak podmínkou je poskytnout venkovu alespoň desetinu z tohoto fondu. Česká vláda proto uvažuje jen o povinných deseti procentech. Ačkoliv handrkování je na samém počátku, podle Černé nejde o žádné zásadní peníze. „Vládní návrh dává celému českému venkovu ročně jednu miliardu korun, návrh krajů dvě miliardy,“ vysvětlila Černá. 
Jak uvedl předseda Spolku pro obnovu venkova Eduard Kavala, venkov tvoří až devadesát procent území ČR. Žije na něm asi čtyřicet procent populace, ale jen tři procenta lidí se zabývají zemědělstvím. „Plochu venkova spravují i lesníci, rybníkáři, ekologové a spousta dalších, nejen zemědělci. My nejsme proti zemědělcům, jen požadujeme více peněz na rozvoj celého venkova. Na přímé zemědělské dotace je určen úplně jiný evropský fond,“ řekl Kavala. 
Z Bruselu bude v následujících sedmi letech strukturálními fondy proudit do Česka sto miliard korun ročně. Kraje se včera rovněž shodly na tom, že by prostřednictvím Regionálních operačních programů (ROP) chtěly rozhodovat o 18 procentech evropských peněz. Vláda jim nyní dává k dispozici jen 12 procent. 

Region| Střední Morava
Publikováno| Olomoucký den; Olomoucko; 02
Publikováno| Prostějovský den; Olomoucko; 02
Publikováno| Moravský sever (deník); Olomoucko; 02
Publikováno| Nové Přerovsko (deník); Olomoucko; 02
Publikováno| Hranický den; Olomoucko; 02
ID| bf7caf16-9efc-4550-9698-3a612588afad