áíčíářáé
Titulek:	Spolek pro obnovu venkova organizuje petici		
Zdroj: 	ČT 24		
Pořad: 	18:00 Večerník z Čech		
Datum vydání:	19.2.2007 ID: TV2007022006331196		

Spolek pro obnovu venkova organizuje petici

Jan HRUBEŠ, moderátor
--------------------
Začíná pondělní Večerník z Čech, vítejte při jeho sledování. Pěkný večer.
Většina malých měst a obcí je nespokojena se zákonem, který určuje rozpočtová kritéria pro jednotlivá města. Stát podle nich při rozdělování peněz zvýhodňuje hlavně velká města. Příkladem je Karlovarsko, kde se řada obcí spojila a podpořila petici, kterou organizuje Spolek pro obnovu venkova.

Marek ŠTĚTINA, redaktor
--------------------
Petice proti diskriminaci obyvatel venkova, tak se jmenuje dokument, který od ledna obcím rozesílá Spolek pro obnovu venkova. Ten chce řešení hned několika problémů.

Radan VEČERKA, místopředseda, Spolek pro obnovu venkova ČR
--------------------
Je to o definici pojmu venkov a o tom, že na venkově je málo peněz a o tom, že o venkov v podstatě se systémově nikdo nestará.

Marek ŠTĚTINA, redaktor
--------------------
Starostům obcí se nelíbí hlavně zákon o rozpočtovém určení daní. Stát vybrané peníze rozděluje podle počtu obyvatel. Malé obce tak dostávají na jednoho obyvatele až sedmkrát méně peněz než v Praze.

Ladislav CINEGR, místostarosta, Nová Role /nezávislý/
--------------------
Léta se nám zdá, že tento zákon je diskriminační vůči venkovu a vůči malým obcím.

Jiří PATERA, starosta, Hory /nezávislý/
--------------------
Jsou tam strašně velký rozdíly na počet obyvatel prostě a tady, což si jako myslím, že není spravedlivý.

Ivan TRUKSA, starosta, Jenišov /nezávislý/
--------------------
Kdyby se ty koeficienty změnily a narovnaly by se, aby byl koeficient jedna pro všechny, tak nevím, jestli to Praha vůbec přežije.

Marek ŠTĚTINA, redaktor
--------------------
Systém podle starostů brzdí rozvoj obcí. Peníze chybí hlavně na investice. Řada z nich se proto rozhodla petici Spolku pro obnovu venkova podpořit.

Radan VEČERKA, místopředseda, Spolek pro obnovu venkova ČR
--------------------
První petiční archiv během deseti, čtrnácti dnů vlastně máme podporu asi třiceti tisíc obyvatel v České republice z malých obcí.

Marek ŠTĚTINA, redaktor
--------------------
Zástupci spolku odevzdají podepsané petiční archy nejpozději v dubnu poslancům a senátorům.	

Titulek:	Spolek pro obnovu venkova organizuje petici		
Zdroj: 	ČT 24		
Pořad: 	20:33 Regiony		
Datum vydání:	19.2.2007 ID: TV2007022006331242		

Spolek pro obnovu venkova organizuje petici

Iva BARTOŇOVÁ, moderátorka
--------------------
Většina malých měst a obcí kritizuje zákon o rozpočtovém určení daní. Stát podle nich při rozdělování peněz zvýhodňuje velká města. Například v Karlovarském kraji se proto řada obcí rozhodla podpořit petici, kterou organizuje Spolek pro obnovu venkova.

Marek ŠTĚTINA, redaktor
--------------------
Petice proti diskriminaci obyvatel venkova, tak se jmenuje dokument, který od ledna obcím rozesílá Spolek pro obnovu venkova. Ten chce řešení hned několika problémů.

Radan VEČERKA, místopředseda, Spolek pro obnovu venkova ČR
--------------------
Je to o definici pojmu venkov a o tom, že na venkově je málo peněz a o tom, že o venkov v podstatě se systémově nikdo nestará.

Marek ŠTĚTINA, redaktor
--------------------
Starostům obcí se nelíbí hlavně zákon o rozpočtovém určení daní. Stát vybrané peníze rozděluje podle počtu obyvatel. Malé obce tak dostávají na jednoho obyvatele až sedmkrát méně peněz než v Praze.

Ladislav CINEGR, místostarosta, Nová Role /nezávislý/
--------------------
Léta se nám zdá, že tento zákon je diskriminační vůči venkovu a vůči malým obcím.

Jiří PATERA, starosta, Hory /nezávislý/
--------------------
Jsou tam strašně velký rozdíly na počet obyvatel prostě a tady, což si jako myslím, že není spravedlivý.

Ivan TRUKSA, starosta, Jenišov /nezávislý/
--------------------
Kdyby se ty koeficienty změnily a narovnaly by se, aby byl koeficient jedna pro všechny, tak nevím, jestli to Praha vůbec přežije.

Marek ŠTĚTINA, redaktor
--------------------
Systém podle starostů brzdí rozvoj obcí. Peníze chybí hlavně na investice. Řada z nich se proto rozhodla petici Spolku pro obnovu venkova podpořit.

Radan VEČERKA, místopředseda, Spolek pro obnovu venkova ČR
--------------------
První petiční archiv během deseti, čtrnácti dnů vlastně máme podporu asi třiceti tisíc obyvatel v České republice z malých obcí.

Marek ŠTĚTINA, redaktor
--------------------
Zástupci spolku odevzdají podepsané petiční archy nejpozději v dubnu poslancům a senátorům.

ROZHOVOR

Iva BARTOŇOVÁ, moderátorka
--------------------
A předseda Spolku pro obnovu venkova České republiky Eduard Kavala je naším hostem. Dobrý večer.

Eduard KAVALA, Spolek pro obnovu venkova ČR, předseda 
--------------------
Dobrý večer.

Iva BARTOŇOVÁ, moderátorka
--------------------
Předsedo a zároveň starosto Bělotína, vy jste se díval na tu reportáž, slyšel jste názory kolegů, kteří jsou vlastně napříč republikou, ale než se dostaneme k samotné petici, představte spolek, co to je za organizace?

Eduard KAVALA, Spolek pro obnovu venkova ČR, předseda 
--------------------
No, je to v podstatě sdružení, a teď musím podotknout nebo zdůraznit, že to nejsou jen obce nebo malá města, ale jsme opravdu spolkem všech, kteří se zajímají o duchovní, společenský i nakonec i o tu fyzickou stránku obnovy našeho českomoravského venkova. Takže mezi námi nejsou jen starostové, je mezi námi řada zemědělců, jsou mezi námi i architekti, ale samozřejmě také chalupáři, kteří neodmyslitelně k našemu venkovu patří.

Iva BARTOŇOVÁ, moderátorka
--------------------
Ta organizace funguje, nepletu-li se, od roku 93?

Eduard KAVALA, Spolek pro obnovu venkova ČR, předseda
--------------------
Ano. Zakladatelem spolku byl bývalý ministr životního prostředí, pan Ivan Dejmal, tak už odtud vidíte, že vlastně hejbatelé byli ve svém počátku vlastně z městského prostředí.

Iva BARTOŇOVÁ, moderátorka
--------------------
Pane starosto, teď vás oslovuji jako starostu jedné z obcí, jaký je tedy hlavní smysl, hlavní poslání v současné době spolku?

Eduard KAVALA, Spolek pro obnovu venkova ČR, předseda
--------------------
Tak my jsme vždycky říkali, že nechceme suplovat to, na co už v naší zemi organizace existuje, a to je Svaz měst a obcí, kterej má komorové uspořádání. Já jsem roky pracoval v předsednictvu komory obcí při Svazu města a obcí České republiky. Takže nejsme zdaleka klubem starostů, ale chceme se starat o všechny vlastně aspekty a stránky života právě venkovského prostoru. Mimo jiné podle kvalifikace Evropské unie v České republice venkov zabírá osmdesát pět procent území a řádově pětadvacet procent obyvatelstva. 

Iva BARTOŇOVÁ, moderátorka
--------------------
České republiky žije na venkově.

Eduard KAVALA, Spolek pro obnovu venkova ČR, předseda
--------------------
Ano.

Iva BARTOŇOVÁ, moderátorka
--------------------
To znamená, vy nerozlišujete obce do počtu obyvatel, kterým věnujete svou pozornost.

Eduard KAVALA, Spolek pro obnovu venkova ČR, předseda
--------------------
Ne, ne, takto to vůbec není. Navíc jako v každém spolku, a já jsem pyšný na to, že jsme to nějak nepřejmenovali, jsme opravdu spolek. Ta aktivita vždycky záleží na těch lidech, kteří jsou členy a jde odspodu.

Iva BARTOŇOVÁ, moderátorka
--------------------
Tak a teď už se dostaneme k petici, kterou i já mám teď v rukou tady ve studiu. Ten text petice jste schválili přibližně před měsícem. Je to tak?

Eduard KAVALA, Spolek pro obnovu venkova ČR, předseda
--------------------
Ano.

Iva BARTOŇOVÁ, moderátorka
--------------------
Mohl byste uvést některé konkrétní věci? Já si dovolím ocitovat. "Nesouhlasíme s tím, že rozpočty menších obcí se navyšují pomaleji než u větších. Udržuje se nízká úroveň financování venkova." Některé názory starostů z Karlovarského kraje zazněly. Mohl byste je rozšířit tedy?

Eduard KAVALA, Spolek pro obnovu venkova ČR, předseda
--------------------
No, tady se v této zemi udělal pokus o nápravu toho původního vlastně modelu daňového za minulé vládní garnitury. Ten vlastně rozčlenil velikostní strukturu obcí do třinácti kategorií. A podle toho vlastně tehdy se to udělalo v dobré víře, aby se předešlo takovým těm spekulacím, že si tam někdo fiktivně přihlašuje firmu, potom z toho má daňové příjmy a podobně, takže byly superbohaté obce a vedle toho velmi chudé. Takže tento, tato snaha o narovnání určitě přinesla své ovoce. Já mohu uvést pana ministra Martínka, který přišel z komunálu a který vlastně na tom hodně pracoval. A on je tím výsledkem, s tím výsledkem spokojen. My naopak poukazujeme na to, že vlastně v daném okamžiku to sehrálo roli, ale byly vlastně některé obce začleněné tak nešťastně, že opravdu nemají ani na základní životní potřeby.

Iva BARTOŇOVÁ, moderátorka
--------------------
Buďte konkrétní, pane starosto.

Eduard KAVALA, Spolek pro obnovu venkova ČR, předseda
--------------------
Tak víte, my jsme si nechali, pracovali jsme v takové komisi na ministerstvu vnitra, nám úředníci připravili soupis všeho, co obec musí. Ono je to kolikrát paradox. My jsme říkali, když se nás ptali, kde ty peníze chceme vzít, tak říkáme: "My nepotřebujeme nové peníze, my potřebujeme, aby to, co vlastně dostáváme, abychom mohli velmi ekonomicky využívat." Já za sebe vám mohu říct, že jsem začínal v roce 90 s šesti uvolněnými vlastně úředníky a techniky, snížil jsem to na tři. A musel jsem to dneska dorovnat znovu na šest. A to jsou třeba ty penězovody, které, víte co, dneska dělají mzdy. Jsou největší položkou, takže samozřejmě i toto je, a ty úkoly se na nás hrnou. A prostě stát, když si u nás tuto službu objedná, tak by ji měl také samozřejmě zajišťovat. A to se bohužel u těch nejmenších, kde jsou často starostové neuvolněni, vůbec nedá zajistit.

Iva BARTOŇOVÁ, moderátorka
--------------------
To znamená hlavním smyslem petice, kterou teď rozesíláte do obcí, je vlastně úplně změnit zákon o rozpočtovém určení daní nebo ...

Eduard KAVALA, Spolek pro obnovu venkova ČR, předseda
--------------------
My jsme před volbami v červnu loňského roku, samozřejmě pořádali jsme několik seminářů v Senátu, protože naše, vlastně náš spolek pracuje pod záštitou stále komise pro venkov Senátu České republiky, předsedkyně paní senátorka Václava Domšová, tak jsme uskutečnili některá jednání v Senátu, a to bylo jako když plácnutí do vody. Pak jsme oslovili politické strany, zda se tím budou zabývat po volbách. Každá politická strana nám, některé neodpověděly, ale většina nám odpověděla. Teď jsme půl roku čekali, zda se něco bude dít a zase se nic neděje, takže tuto petici považujeme za velmi nutnou. A té předcházelo ještě a leží u Ústavního soudu vlastně, je ústavní stížnost právě na rozpočtové určení daní, kterou jsme zorganizovali společně se Senátem. Podepsalo ji dvacet osm senátorů.

Iva BARTOŇOVÁ, moderátorka
--------------------
Takže teď jenom trochu statistiky. Kolik obcí už se připojilo pod petici k dnešnímu dni?

Eduard KAVALA, Spolek pro obnovu venkova ČR, předseda
--------------------
Je to zatím velmi krátká doba. Když jsme to vyhlásili, někteří byli velmi rychlí, takže ze začátku chodily dvě, tři petice denně. Dnes mám od paní tajemnice zprávu, že zrovna dneska teda přišlo dvacet dalších potvrzených peticí, které byly projednány v zastupitelstvech v daných obcích. A kdybych to trošku sesumarizoval, tak k danému nebo dnešnímu dni je to řádově sto čtyřicet obcí s pětasedmdesáti tisíci obyvateli.

Iva BARTOŇOVÁ, moderátorka
--------------------
Tímto váš boj vlastně začíná teprve, všechno je na začátku. 

Eduard KAVALA, Spolek pro obnovu venkova ČR, předseda
--------------------
My tuto situaci nepovažujeme za boj, my si myslíme, že to patří k demokracii.

Iva BARTOŇOVÁ, moderátorka
--------------------
Já vám určitě děkuji za návštěvu ve studiu, pane starosto. A myslím si, že budeme diváky České televize o vývoji informovat. 

Eduard KAVALA, Spolek pro obnovu venkova ČR, předseda
--------------------
Budeme rádi.

Iva BARTOŇOVÁ, moderátorka
--------------------
Hezký večer.

Eduard KAVALA, Spolek pro obnovu venkova ČR, předseda
--------------------
Protože si to lidé zaslouží, děkuji.

Iva BARTOŇOVÁ, moderátorka
--------------------
Na shledanou.

Eduard KAVALA, Spolek pro obnovu venkova ČR, předseda
--------------------
Na shledanou.	

Titulek:	Spolek pro obnovu venkova organizuje petici		
Zdroj: 	Česká televize 1		
Pořad: 	18:00 Večerník z Čech		
Datum vydání:	19.2.2007 ID: TV2007022006320801		

Spolek pro obnovu venkova organizuje petici

Jan HRUBEŠ, moderátor
--------------------
Začíná pondělní Večerník z Čech, vítejte při jeho sledování. Pěkný večer.
Většina malých měst a obcí je nespokojena se zákonem, který určuje rozpočtová kritéria pro jednotlivá města. Stát podle nich při rozdělování peněz zvýhodňuje hlavně velká města. Příkladem je Karlovarsko, kde se řada obcí spojila a podpořila petici, kterou organizuje Spolek pro obnovu venkova.

Marek ŠTĚTINA, redaktor
--------------------
Petice proti diskriminaci obyvatel venkova, tak se jmenuje dokument, který od ledna obcím rozesílá Spolek pro obnovu venkova. Ten chce řešení hned několika problémů.

Radan VEČERKA, místopředseda, Spolek pro obnovu venkova ČR
--------------------
Je to o definici pojmu venkov a o tom, že na venkově je málo peněz a o tom, že o venkov v podstatě se systémově nikdo nestará.

Marek ŠTĚTINA, redaktor
--------------------
Starostům obcí se nelíbí hlavně zákon o rozpočtovém určení daní. Stát vybrané peníze rozděluje podle počtu obyvatel. Malé obce tak dostávají na jednoho obyvatele až sedmkrát méně peněz než v Praze.

Ladislav CINEGR, místostarosta, Nová Role /nezávislý/
--------------------
Léta se nám zdá, že tento zákon je diskriminační vůči venkovu a vůči malým obcím.

Jiří PATERA, starosta, Hory /nezávislý/
--------------------
Jsou tam strašně velký rozdíly na počet obyvatel prostě a tady, což si jako myslím, že není spravedlivý.

Ivan TRUKSA, starosta, Jenišov /nezávislý/
--------------------
Kdyby se ty koeficienty změnily a narovnaly by se, aby byl koeficient jedna pro všechny, tak nevím, jestli to Praha vůbec přežije.

Marek ŠTĚTINA, redaktor
--------------------
Systém podle starostů brzdí rozvoj obcí. Peníze chybí hlavně na investice. Řada z nich se proto rozhodla petici Spolku pro obnovu venkova podpořit.

Radan VEČERKA, místopředseda, Spolek pro obnovu venkova ČR
--------------------
První petiční archiv během deseti, čtrnácti dnů vlastně máme podporu asi třiceti tisíc obyvatel v České republice z malých obcí.

Marek ŠTĚTINA, redaktor
--------------------
Zástupci spolku odevzdají podepsané petiční archy nejpozději v dubnu poslancům a senátorům.	

Titulek:	Město a venkov: Propast se prohlubuje?		
Zdroj: 	ČT 1		
Pořad: 	22:30 Události, komentáře		
Datum vydání:	5.4.2005 ID: TV2005040606246559		

Město a venkov: Propast se prohlubuje?

Jan NĚMEC, moderátor
--------------------
Přes čtyřicet procent rodin žijících na venkově stále vytápí či vaří pomocí uhlí nebo dřeva, každá šestá venkovská domácnost vaří na propan-butanu. Ve městech se tyto zdroje energie využívají už jen minimálně. Takové jsou údaje Českého statistického úřadu. Říkají také to, že městské domácnosti jsou oproti venkovu o něco lépe vybaveny elektrickými spotřebiči či automobily.

Přemysl ŠRÁMEK, redaktor
--------------------
Marie a Josef Kodýtkovi žijí ve společné domácnosti nedaleko Žamberka více než sedmdesát let. Za tu dobu se toho ve způsobu jejich života mnoho nezměnilo. Jídlo připravují a vodu denně ohřívají na kachlových kamnech, ve kterých topí výhradně dřevem.

Marie KODÝTKOVÁ
--------------------
Ani uhlí nepotřebujeme.

Přemysl ŠRÁMEK, redaktor
--------------------
Kodýtkovi ke svému životu nepotřebují ani televizor.

Josef KODÝTEK
--------------------
Pořádnej pořad, tak je po osmej hodině, ale to my už nejradši jsme v pelechu. A ve dne nemáme čas.

Přemysl ŠRÁMEK, redaktor
--------------------
Zato bez rádia si manželé život představit nedovedou. Zprávy poslouchají pravidelně.

Markéta DAŇHELOVÁ, redaktorka
--------------------
Podobných domácností je na venkově je ještě hodně. Dřevo k vytápění či vaření stále podle statistiků používá více než čtvrtina domácností. Velmi časté tu je i topení uhlím. Ve městech domácnosti nepoměrně častěji využívají dálkově dodávaného tepla či teplé vody z tepláren. Rozdíly jsou například i ve vybavení spotřebiči.

Josef VLÁŠEK, Český statistický úřad
--------------------
Ve venkovských domácnostech je podíl, vyšší podíl některých starších spotřebičů, například neautomatických praček nebo černobílých televizí.

Petr ZAHRADNÍK, ekonom České spořitelny
--------------------
Rozevírání nůžek mezi venkovem a městy si myslím, že i z toho spotřebitelského pohledu je velmi důležitý risk, který je typický pro českou realitu.

Markéta DAŇHELOVÁ, redaktorka
--------------------
Podle ekonoma Petra Zahradníka je trend v zemích Evropské unie opačný. Tam se rozdíly mezi městy a venkovem spíše stírají.

Daniela DRTINOVÁ, moderátorka
--------------------
K zajímavým závěrům došel statistický úřad i pokud jde o srovnání vybavenosti venkovských a městských bytů elektrickými spotřebiči. Tak například zatímco chladničku mají dnes už téměř všechny domácnosti, mrazničku víc používají na venkově. Tam ji má osmdesát procent domácností, ve městě jen šedesát sedm procent. Na venkově používá víc domácností neautomatickou pračku, je to skoro osmnáct procent. Ve městech je to o polovinu míň. Neautomaticky pere jen necelých devět procent domácností. Velký rozdíl není ve vybavenosti počítači. Ve městech je počítačem vybaveno na třicet šest procent domácností, na venkově jen o něco málo míň, třicet procent. A jak je to s osobními auty. Bez auta je čtyřicet dva procent městských domácností. Na venkově je aut víc, i když starších. Bez auta je tam jen třicet dva a půl procent domácností.

BESEDA

Jan NĚMEC, moderátor
--------------------
A ve studiu už je Miroslav Baše, místopředseda Spolku pro obnovu venkova, jinak také profesor na Fakultě architektury ČVUT, dobrý večer.

Miroslav BAŠE, místopředseda Spolku pro obnovu venkova, profesor na fakultě architektury ČVUT
--------------------
Dobrý večer.

Jan NĚMEC, moderátor
--------------------
A Jiří Saifr, ředitel odboru regionálního rozvoje ministerstva pro místní rozvoj, dobrý večer i vám.

Jiří SAIFR, ředitel odboru regionálního rozvoje, Ministerstvo pro místní rozvoj
--------------------
Dobrý večer.

Jan NĚMEC, moderátor
--------------------
Když jsme viděli ta čísla, tak z hlediska toho hmotného blahobytu je, řekněme, ten život na venkově a ve městech srovnatelný. Přesto ekonomický analytik mluvil o rozevírání nůžek. V čem se podle vás ten život na venkově a ve městech nejvíce liší?

Jiří SAIFR, ředitel odboru regionálního rozvoje, Ministerstvo pro místní rozvoj
--------------------
Tak to je těžké takhle jednoduše, takhle jednoduše sdělit divákům. Samozřejmě na venkově se žije trošku jinak než ve, na městě. Na venkově ty lidi jsou víceméně blíže k přírodě, mají tam k tomu vztah, kdežto na venkově, ve městě, pardon, je taková, bych řekl, uspěchaná doba, to znamená, jde tady všechno strašně rychle a na venkově se drží takové té tradice, které prostě, dejme tomu, ti starší lidé těžko opouštějí. 

Jan NĚMEC, moderátor
--------------------
Podle vašich poznatků liší se v tom Česká republika od svých sousedů nebo od zemí více na západ nebo je to plus, minus stejné?

Jiří SAIFR, ředitel odboru regionálního rozvoje, Ministerstvo pro místní rozvoj
--------------------
Já bych řekl, že to je plus, minus stejné, že některé, některé, v některých ukazatelích můžeme být horší, v některých jsme zase lepší. Řekl bych, že je to stejné.

Jan NĚMEC, moderátor
--------------------
Vy jste místopředseda spolku pro obnovu venkova. V čem potřebuje venkov obnovit?

Miroslav BAŠE, místopředseda Spolku pro obnovu venkova, profesor na fakultě architektury ČVUT
--------------------
Venkov potřebuje obnovit v těch věcech, které se tady vytratily během, řekněme, půl století. A je to samozřejmě názor lidí, kteří věří, že udržet tradice nepřerušené, že je určitě významné, i když třeba jenom v poloze kultury. Obnovit, by také asi stálo za to obnovit nějakou existenční základnu venkova. Ale to jako není tak jednoduché jako řekněme připomínat lidem to, co oni zmůžou, co mohou. S tou existencí je to složitější.

Jan NĚMEC, moderátor
--------------------
Když se podíváme za hranice, tak české vesnice se přeci jenom alespoň na pohled velmi liší od rakouských, německých, švýcarských. Čím to je?

Miroslav BAŠE, místopředseda Spolku pro obnovu venkova, profesor na fakultě architektury ČVUT
--------------------
Tak těch pohledů může být několik. Když přijedete kamkoliv k našim západním sousedům, tak ty vesnice jsou, dá se použít takový ten populární výraz vypulírované nebo prostě načinčané, ale v podstatě to je jako povrchní pohled, který takhle vidíme my, když přijedeme od nás. ve skutečnosti prostě v těch vesnicích nepřestal nikdy existovat pořádek. Kdežto u nás přes veškeré snahy těch posledních patnácti let si myslím, že takový ten rozkladný postoj k životu a určitá apatie lidí, protože nemohli do mnoha věcí zasahovat, se projevuje pořád. A některé důsledky, řekněme takových těch rušených statků a nahrazování tou zemědělskou velkovýrobou tak taková apatie možná pokračuje v tom, že to tam leží dneska často nevyužité, zneužité nebo třeba narušené a tak dále pořád.

Jan NĚMEC, moderátor
--------------------
Pane řediteli, jak je to se zájmem mladých lidí zůstat na venkově?

Jiří SAIFR, ředitel odboru regionálního rozvoje, Ministerstvo pro místní rozvoj
--------------------
Tak já bych řekl, že v poslední době se ten zájem velice zvýšil. Co se, můžeme říci srovnání ukazatele, jestli dochází k nárůstu nebo k úbytku venkovského obyvatelstva, tak v současné za, statisticky za rok 2003 došlo k nárůstu o šedesát tisíc obyvatel na venkově. Takže já si osobně myslím a já taky pocházím osobně z venkova, že dochází k tomu, že se lidi opět začínají stěhovat z měst na venkov.

Jan NĚMEC, moderátor
--------------------
Právě ale není to třeba takový trochu zkreslený pohled. Vedle těch vesnic vznikají vlastně jisté satelitní vesnice s typizovanými domky, které s tou vesnicí nemají, s tou původní nic společného a lidé tam vlastně nežijí. Jenom dojíždějí za prací a zpátky. Bydlí tam, ale nežijí tam.

Jiří SAIFR, ředitel odboru regionálního rozvoje, Ministerstvo pro místní rozvoj
--------------------
Samozřejmě, samozřejmě, že i v některých, v některých aglomeracích to takto je. Typickým příkladem je například Praha. Ale řekl bych, že v těch ostatních aglomeracích je sice pravda, že se tam přistěhují lidé a pak dojíždějí za prací do města, ale to, dejme tomu, dojíždí, dojíždí manžel, děti tam začínají chodit do školy, začínají tam mít svoje zájmy, rozvíjejí, rozvíjejí i tu, i nabírají tu kulturu té vesnice, do které přišli bydlet.

Jan NĚMEC, moderátor
--------------------
Pane místopředsedo, jak se díváte na tyto, řekněme, satelitní vesnice vy?

Miroslav BAŠE, místopředseda Spolku pro obnovu venkova, profesor na fakultě architektury ČVUT
--------------------
Jak já se na ně dívám ...

Jan NĚMEC, moderátor
--------------------
Jak z hlediska architekta, tak z hlediska místopředsedy spolku.

Miroslav BAŠE, místopředseda Spolku pro obnovu venkova, profesor na fakultě architektury ČVUT
--------------------
Tak samozřejmě ve stručnosti bych řekl, že jsem z nich velice smutný, mám-li to říct zase slušně, protože vlastně nejde ani o město, ani o vesnici. Je to v podstatě něco, co je jaksi mezi těmito dvěma zcela vyhraněnými jevy. A myslím si, že je to v podstatě určitý trend, který jako není u nás v republice neobvyklý. Prošla tím spousta zemí, především tedy Spojené státy a myslím si, že dnes oni se snaží nějak se z toho vymanit. My jsme zatím jaksi ve fázi, kdy ještě ta saturace zdaleka není, ale myslím si, že to určitě neprospívá vesnicím. Neprospívá to venkovu a navíc ovšem musím říct, že vesnice se proměňují v cosi podobného, protože kvůli tomu, že lidé tam nemají práci, tak vlastně vyjíždějí také. To znamená, že ty vesnice, které byly, samozřejmě měly svůj vlastní svébytný základ existenční, tak dneska jsou těmi ložnicemi taky vesměs.

Jan NĚMEC, moderátor
--------------------
Venkov, vesnice mohou využívat fondy Evropské unie. Mají o to zájem, aktivně se o ně zajímají?

Jiří SAIFR, ředitel odboru regionálního rozvoje, Ministerstvo pro místní rozvoj
--------------------
Samozřejmě aktivně se zajímají, ovšem největší problém, který u nich vidím, je jednak nedostatek zkušeností s těmito programy, nedostatek odborníků pro to, aby mohly zpracovat jednotlivé programy a mohly podat si žádost o dotaci. A pak hlavně velký problém jsou finance, protože bohužel ty evropské fondy jsou nastaveny tak, nejdříve musím všechno zafinancovat a teprve potom si můžu, mohu požádat o proplacení dotace.

Jan NĚMEC, moderátor
--------------------
Pánové, já vám děkuji za vaše názory, přeji hezký večer.

Miroslav BAŠE, místopředseda Spolku pro obnovu venkova, profesor na fakultě architektury ČVUT
--------------------
Na shledanou.

Jiří SAIFR, ředitel odboru regionálního rozvoje, Ministerstvo pro místní rozvoj
--------------------
Na shledanou.